51. Biorefining twin transition : digitalisation for bio-based chemicals/materials - discovery, design and optimisationMatej Žula, Miha Grilc, Andrii Kostyniuk, Giorgio Tofani, Edita Jasiukaityte, Tina Ročnik, Ramesh Kumar Chowdari, Žan Lavrič, Janvit Teržan, Brigita Hočevar, Ana Jakob, Emilija Rakić, Brett Pomeroy, Miša Mojca Cajnko, Filipa A. Vicente, Dana Marinič, Ana Oberlintner, Uroš Novak, Davide Benedetto Tiz, Matej Huš, Blaž Likozar, 2023, izvirni znanstveni članek Objavljeno v DiRROS: 10.01.2024; Ogledov: 224; Prenosov: 146
Celotno besedilo (917,66 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
52. O domorodnosti alpskega kozoroga v SlovenijiAndreja Nève Repe, Elena Bužan, Borut Toškan, Jernej Javornik, Boštjan Pokorny, Andrej Arih, Lars Zver, Maruša Prostor, Miha Krofel, Matija Stergar, Klemen Jerina, Hubert Potočnik, Rok Černe, Aleš Poljanec, 2023, strokovni članek Povzetek: Alpski kozorog (Capra ibex) je alpski endemit. Na območju Slovenije naj bi bila vrsta iztrebljena v drugi polovici 17. stoletja, globalno pa je bila zaradi prelova na robu izumrtja konec 19. stoletja. Preživela je le populacija na širšem območju parka Gran Paradiso na skrajnem zahodu Alp v Italiji. Zaradi naselitev in drugih varstvenih programov sedaj alpski kozorog živi v celotnih Alpah, vključno s Slovenijo. Vendar pri nas njegove populacije nazadujejo in so v zelo slabem stanju, kar je lahko rezultat več dejavnikov. Malo izvornih osebkov ob naselitvah, zgodovinska ozka grla in ločenost kolonij so povzročili parjenje v sorodstvu, kar je slabšalo genetsko stanje populacij in lahko negativno vpliva tudi na demografijo. K številčnemu zmanjševanju vrste so lahko prispevale tudi bolezni. Za dolgoročno ohranitev alpskega kozoroga v Sloveniji so nujni takojšnji aktivni ohranitveni ukrepi, pogoj pa je ustrezna opredelitev izvornosti vrste, saj je (bila) zaradi prejšnjih pomanjkljivih podatkov umeščena med tujerodne. V prispevku na podlagi arheo-zooloških, genetskih in preliminarnih habitatnih analiz utemeljujemo, da je v Sloveniji kozorog domorodna vrsta. V raziskavah smo pokazali, da je vrsta živela na ozemlju zdajšnje Slovenije v poznoantičnem in zgodnje srednjeveškem obdobju. Preliminarno smo določili tudi primernost in povezanost habitata kozoroga v slovenskem alpskem svetu ter nakazali verjetne potrebne ukrepe za ohranitev vrste v Sloveniji. Ključne besede: Capra ibex, izvornost vrste, programi varstva, Alpe, habitat, genetika Objavljeno v DiRROS: 09.01.2024; Ogledov: 294; Prenosov: 81
Celotno besedilo (475,48 KB) |
53. Tehnične smernice za ohranjanje in rabo genskih virov : lipa in lipovec = Tilia platyphyllos, Tilia cordataIgor Dakskobler, Robert Brus, Andrej Verlič, Nikica Ogris, Gregor Božič, 2013, strokovni članek Ključne besede: genski viri, drevesne vrste, tehnične smernice, lipa, Tilia platyphyllos, lipovec, Tilia cordata, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 20.12.2023; Ogledov: 276; Prenosov: 0 |
54. Tehnične smernice za ohranjanje in rabo genskih virov : navadna in puhasta breza = Betula pendula, Betula pubescensAndrej Držaj, Robert Brus, Hojka Kraigher, 2012, strokovni članek Ključne besede: genski viri, drevesne vrste, tehnične smernice, navadna breza, puhasta breza, Betula pendula, Betula pubescens, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 20.12.2023; Ogledov: 199; Prenosov: 61
Celotno besedilo (45,26 KB) |
55. Effect of the cooling regime on the mineralogy and reactivity of belite-sulfoaluminate clinkersSabina Dolenec, Katarina Šter, Maruša Mrak, Klara Žagar, Andrej Ipavec, Lea Žibret, 2020, izvirni znanstveni članek Povzetek: This study investigated the influence of different cooling regimes on the microstructure and consequent reactivity of belite-sulfoaluminate clinkers. The cement clinkers were synthesized by incorporating secondary raw materials, such as titanogypsum and bottom ash, to the natural raw materials. Clinker phases were determined by Rietveld quantitative phase analysis, while the distribution morphology and the incorporation of substitute ions in the phases were characterized by scanning electron microscopy using energy-dispersive X-ray spectroscopy (SEM/EDS). Clinker reactivity was studied using isothermal calorimetry and was additionally investigated through compressive strength, which was determined for the cement prepared from the synthesized clinkers. X-ray diffraction analysis showed that, as well as the three main phases (belite, calcium sulfoaluminate, and ferrite), the clinkers contained additional minor phases (mayenite, gehlenite, arkanite, periclase, and perovskite), the ratios of which varied according to the cooling regime utilized. Microscopic observations indicated that the cooling regime also influenced the crystal size and morphology of the main phases, which consequently affected clinker reactivity. Furthermore, a smaller amount of substitute elements was incorporated in the main phases when cooling was slowed. Results showed that, in comparison to clinkers cooled at slower rates, air quenched clinkers reacted faster and exhibited a higher compressive strength at 7 days. Ključne besede: clinkers, belite, calcium sulfoaluminate, cooling, microstructure, reactivity Objavljeno v DiRROS: 20.12.2023; Ogledov: 236; Prenosov: 93
Celotno besedilo (4,18 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
56. Tehnične smernice za ohranjanje in rabo genskih virov : črni bor, sredozemski bori: alepski bor, pinija, obmorski bor, ter petigličasti bori: cemprin, molika, zeleni bor: SlovenijaMitja Zupančič, Marjana Westergren, Andrej Kotnik, Gregor Božič, 2011, strokovni članek Ključne besede: genski viri, drevesne vrste, tehnične smernice, črni bor, Pinus nigra, sredozemski bori, alepski bor, Pinus halepensis, pinija, Pinus pinea, obmorski bor, Pinus pinaster, petiglični bori, cemprin, Pinus cembra, molika, Pinus peuce, zeleni bor, Pinus strobus, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 18.12.2023; Ogledov: 238; Prenosov: 63
Celotno besedilo (319,79 KB) |
57. Pomen humanih virusov papiloma pri odkrivanju in preprečevanju raka materničnega vratu - kje smo danesMarjetka Uršič-Vrščaj, Sonja Bebar, Andrej Možina, Stelio Rakar, Iztok Takač, Vida Stržinar, Aleš Vakselj, 2006, objavljeni strokovni prispevek na konferenci Povzetek: Izhodišča. S pomočjo organiziranih programov presejanja se je zmanjšala umrljivost zaradi raka materničnega vratu. Humani virusi papiloma (HPV) povzročajo predrakave spremembe in raka materničnega vratu. Številne ugotovitve kažejo, da je z vključevanjem testa HPV mogoče izboljšati uspešnost presejalnih programov. Test HPV se omenja pri presejanju, pri triažiranju bolnic z začetno patološkimi brisi materničnega vratu in po zdravljenju predrakavih sprememb. Visoka negativna napovedna vrednost dvakrat negativnega testa, testa PAP in testa HPV, naj bi na področju presejanja omogočala določene spremembe, kot so podaljševanje priporočenega rednega intervala presejanja, prilagajanje starosti ter ponovno presejanje po zdravljenju predrakavih sprememb. Test HPV je klinično pomemben pri triažiranju žensk s ponavljajočimi se atipičnimi ploščatimi celicami, pri katerih je potrebna kolposkopija. Zaradi visoke prevalence okuženosti s HPV se test HPV kaže kot omejitev pri zelo mladih ženskah z blago diskariotičnimi celicami. Zaključki. Ugotovitve o HPV nakazujejo možnosti za preprečevanje raka materničnega vratu na področju profilaktičnega cepljenja. V svetovnem merilu HPV 16 in 18 povzročata 70 % raka materničnega vratu. V prihodnjem letu naj bi bili dostopni dve profilaktični cepivi, učinkoviti proti HPV 16 in 18. Objavljeno v DiRROS: 05.12.2023; Ogledov: 275; Prenosov: 61
Celotno besedilo (288,82 KB) |
58. Uporaba sistemov za tehtanje vozil med vožnjo za določitev realne konstrukcijske varnosti mostovAleš Žnidarič, Maja Kreslin, Jan Kalin, Andrej Anžlin, 2019, izvirni znanstveni članek Povzetek: Optimalno upravljanje mostov, ki vključuje stroške vzdrževanja, potencialna tveganja in vzdrževanje funkcionalnosti, zahteva natančne informacije o stanju konstrukcij. Eden od ključnih kazalnikov obnašanja je konstrukcijska varnost mostu, ki zahteva poglobljeno poznavanje prometnih obremenitev in njegove odpornosti proti obremenitvam. Vrednotenje varnosti je predvsem ključno za stare mostove, ki so poškodovani in se bližajo koncu življenjskega cikla. Varnost takšnih mostov z uporabo tradicionalnih računskih metod pogosto težko dokažemo. Da bi se izognili nepotrebnim ukrepom, kot je ojačitev ali celo zamenjava mostu, je priporočljivo narediti celovito analizo, ki vključuje preiskave materialov in meritve obnašanja mostu pod prometno obtežbo. Prispevek predstavlja tehnologijo tehtanja vozil med vožnjo v prostem prometnem toku na mostovih (angl. bridge weigh-in-motion oz. B-WIM), ki lahko učinkovito izmeri parametre obnašanja mostu, ki so ključni za določitev njihove realne varnosti: osne obremenitve in medosne razdalje vozil ter vplivnice, faktorje porazdelitve obtežbe in dinamični odziv konstrukcije. Poznavanje pravih vrednosti teh parametrov zmanjšuje negotovosti, povezane z obremenitvami in odzivom konstrukcije. Poleg tega lahko zaradi večje zanesljivosti izmerjenih parametrov v analizah zmanjšamo varnostne faktorje. To omogoča bolj optimalno vzdrževanje in uporabo infrastrukture ter racionalnejšo uporabo razpoložljivih finančnih sredstev. Ključne besede: upravljanje mostov, konstrukcijska varnost, odziv na prometno obtežbo, tehtanja vozil med vožnjo, prosti prometni tok na mostovih Objavljeno v DiRROS: 04.12.2023; Ogledov: 273; Prenosov: 102
Celotno besedilo (2,22 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
59. Anatomija in histologija dojkeRaja Gošnak Dahmane, Andrej Cör, 2001, objavljeni znanstveni prispevek na konferenci Povzetek: Dojki (mammae) sta parni kožni žlezi. Pri moškem ostaneta rudimentarni vse življenje, pri ženskah pa sta nerazviti pred puberteto, po puberteti rasteta in se diferencirata, najbolj sta razviti v zadnjih mesecih nosečnosti in med laktacijo ter usahneta po menopavzi. Dojka je zgrajena iz žleznega parenhima in vezivne strome ter interlobularnega maščobnega tkiva. Sestavlja jo 15 do 25lobusov. Vsak lobus predstavlja sestavljeno alveolarno žlezo z mlečnim izvodilom. Histološka slika dojke je drugačna v različnih starostnih obdobjih ženske, poleg tega pa se histološka slika spreminja pri ženskah v rodnem obdobju tudi med mesečnim ciklusom. Posebej pomembno za razumevanje zasevanja tumorjev je poznavanje limfne drenaže dojke. Objavljeno v DiRROS: 30.11.2023; Ogledov: 297; Prenosov: 62
Celotno besedilo (1,20 MB) |
60. Structural health monitoring for performance assessment of bridges under flooding and seismic actionsLuke J. Prendergast, Maria P. Limongelli, Naida Ademovic, Andrej Anžlin, Gavin Kenneth, Mariano Zanini, 2018, izvirni znanstveni članek Povzetek: Bridges can be subjected to damaging environmental actions due to flooding and seismic hazards. Flood actions that result in scour are a leading cause of bridge failure, while seismic actions that induce lateral forces may lead to high ductility demand that exceeds pier capacity. When combined, seismic actions and scour can lead to effects that depend on the governing scour condition affecting a bridge. Loss of stiffness under scour can reduce the ductility capacity of a bridge but can also lead to an increase in flexibility that may reduce seismic inertial forces. Conversely, increased flexibility can lead to deck collapse due to support loss, so there exists some uncertainty about the combined effect of both phenomena. A necessary step towards the performance assessment of bridges under flooding and seismic actions is to calibrate numerical models that can reproduce structural responses under different actions. A further step is verifying the achievement of performance goals defined by codes. Structural health monitoring (SHM) techniques allow the computation of performance parameters that are useful for calibrating numerical models and performing direct checks of performance goal compliance. In this paper, various strategies employed to monitor bridge health against scour and seismic actions are discussed, with a particular focus on vibration-based damage identification methods. Ključne besede: scour, seismic, damage, hazard, vibration-based methods Objavljeno v DiRROS: 29.11.2023; Ogledov: 216; Prenosov: 117
Celotno besedilo (2,18 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |