51. Effects of various cutting treatments and topographic factors on microclimatic conditions in Dinaric fir-beech forestsJanez Kermavnar, Mitja Ferlan, Aleksander Marinšek, Klemen Eler, Andrej Kobler, Lado Kutnar, 2020, izvirni znanstveni članek Povzetek: Forest microclimate is strongly affected by local topography and management activities, as these directly alter overstory structure. In the present work we analysed the dependence of observed patterns of spatio-temporal microclimatic variations on topographic, canopy- and management-related factors. A forestry experiment was conducted in managed fir-beech forests in the Dinaric Mountains (Slovenia), which are characterized by rugged karstic terrain with numerous sinkholes. In 2012, cutting treatments representing a range in the intensity of overstory removal were performed: uncut controls (CON), 50% cut of stand growing stock (intermediate management intensity % IMI) and 100% cut (high management intensity % HMI) creating 0.4 ha canopy gaps. Fine-scale variation in aspect and slope and its effects on microclimate was assessed by comparing central, south-facing and north-facing within-sinkhole positions. We measured microclimatic variables (air temperature % T, relative humidity % RH) 0.5 m above the ground over three consecutive post-treatment growing seasons. Microclimatic variables showed an increase (T and vapour pressure deficit % VPD) or decrease (RH) with management intensity. Daily Tmax and VPDmax in HMI treatment were up to 5.9°C (on average 3.5°C) and up to 1.4 kPa (on average 0.6 kPa) higher than those in CON treatment, respectively, whereas daily RHmin was up to 22.7 (on average 13.0) percentage points lower. Regarding intra-seasonal patterns, microclimatic differences between treatments were largest during the summer. South-facing plots in the HMI treatment overall exhibited the most extreme conditions, i.e. the highest Tmax and lowest RHmin. Differences in microclimate between treatments were strongly modulated by canopy cover. The results also suggest that overstory removal increases topography-mediated variation in microclimate, as evidenced by significant differences in T, RH and VPD along the fine-scale topographic gradient within the created canopy gaps. Ključne besede: tree cutting, air temperature, relative humidity, vapour pressure deficit, karst topography, canopy cover Objavljeno v DiRROS: 08.10.2020; Ogledov: 1501; Prenosov: 679
Celotno besedilo (1,59 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
52. Opozorilni seznam potencialno invazivnih tujerodnih vrst v slovenskih gozdovih in možne poti vnosa teh vrstMaarten De Groot, Lado Kutnar, Dušan Jurc, Nikica Ogris, Andreja Kavčič, Aleksander Marinšek, Jana Kus Veenvliet, Andrej Verlič, 2017, strokovni članek Ključne besede: invazivne tujerodne vrste, migracija, gozdarska zakonodaja, opozorilni seznami, gozdovi, varstvo gozdov Objavljeno v DiRROS: 28.07.2020; Ogledov: 1686; Prenosov: 1015
Povezava na celotno besedilo Gradivo ima več datotek! Več... |
53. 30 let spremljanja stanja gozdov v SlovenijiGregor Božič, Matjaž Čater, Mitja Ferlan, Maarten De Groot, Tine Hauptman, Domen Finžgar, Katarina Flajšman, Anže Japelj, Dušan Jurc, Milan Kobal, Marko Kovač, Hojka Kraigher, Lado Kutnar, Tom Levanič, Aleksander Marinšek, Nikica Ogris, Matej Rupel, Primož Simončič, Iztok Sinjur, Mitja Skudnik, Mihej Urbančič, Andrej Verlič, Urša Vilhar, Saša Vochl, Marjana Westergren, Daniel Žlindra, 2015, znanstvena monografija Ključne besede: gozdarstvo, monitoring gozdov, zborniki, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 05.06.2020; Ogledov: 2421; Prenosov: 656
Celotno besedilo (3,81 MB) |
54. Obvladovanje tveganj pri gospodarjenju s smreko v gozdovih Slovenije : zaključno poročilo projekta V4-1614Tom Levanič, Lado Kutnar, Andrej Kobler, Aleksander Marinšek, Matjaž Čater, Gregor Božič, Marjana Westergren, Maarten De Groot, Jernej Jevšenak, Samo Stopar, 2020, končno poročilo o rezultatih raziskav Ključne besede: gospodarjenje z gozdovi, smreka, Slovenija, smrekovi gozdovi Objavljeno v DiRROS: 27.05.2020; Ogledov: 1923; Prenosov: 773
Celotno besedilo (11,73 MB) |
55. Delavnice s področja fitocenologije in pedologije za pripravo strokovnih izhodišč za izdelavo gozdnogospodarskih načrtov območijValerija Babij, Lado Kutnar, Aleksander Marinšek, Janez Kermavnar, 2020, strokovni članek Povzetek: V letu 2019 smo v okviru Javne gozdarske službe v skupni organizaciji Zavoda za gozdove Slovenije in Gozdarskega inštituta Slovenije za gozdarje načrtovalce organizirali niz fitocenološko-pedoloških delavnic. Izvedli smo eno celodnevno teoretično delavnico v obliki predavanj in štiri terenske: za panonsko, primorsko, dinarsko in alpsko geografsko območje. Namen delavnic je priprava podlag strokovnih izhodišč na področju gozdnih rastišč, združb in gozdnih tal za izdelavo območnih gozdnogospodarskih načrtov za obdobje 2021%2030. Ključne besede: fitocenologija, gozdna vegetacija, gozdna rastišča, gozdne združbe, rastiščni tip, gozdna tla, gozdnogospodarsko načrtovanje, prenos znanja, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 06.04.2020; Ogledov: 2505; Prenosov: 809
Celotno besedilo (446,12 KB) |
56. Monitoring gozdov in gozdnih ekosistemov : priročnik za uporabo tablične aplikacije pri popisu 2018Mitja Skudnik, Andrej Grah, Aleksander Marinšek, Anže Martin Pintar, Špela Planinšek, 2019, elaborat, predštudija, študija Ključne besede: tablična aplikacija, popis 2018, gozdovi, gozdna inventura Objavljeno v DiRROS: 31.01.2020; Ogledov: 2123; Prenosov: 721
Celotno besedilo (3,25 MB) |
57. Mikroklimatske razmere v sestojih in vrzelih dinarskih jelovobukovih gozdov Slovenije z vidika podnebnih spremembJanez Kermavnar, Mitja Ferlan, Aleksander Marinšek, Klemen Eler, Andrej Kobler, Lado Kutnar, 2019, izvirni znanstveni članek Povzetek: Dinarski jelovo-bukovi gozdovi so eden glavnih gozdnih vegetacijskih tipov v Sloveniji, v katerih so se v zadnjem obdobju zaradi naravnih ujm spremenile ekološke razmere. Namen raziskave je bila analiza izbranih spremenljivk mikroklime (temperatura zraka, relativna zračna vlaga) v strnjenih sestojih, v presvetljenih sestojih in v sestojnih vrzelih na treh raziskovalnih območjih (Trnovski gozd, Snežnik, Kočevski rog). Za strnjene sestoje je bila značilna visoka stopnja zastiranja tal s krošnjami dreves ( ~ 95 %). Sestojne vrzeli so nastale s posekom vseh dreves na krožni površini 0,4 ha, v presvetljenih sestojih pa je bila posekana približno polovica lesne zaloge gozdnega sestoja. Ukrepi so bili izvedeni leta 2012, meritve meteoroloških spremenljivk pa smo opravili prvo (2013) in drugo (2014) leto po sečnji. Primerjali smo, kako se mikroklimatske razmere v sestojih in vrzelih spreminjajo v vegetacijski sezoni (maj-oktober) in kakšne so razlike med dvema meteorološko razmeroma različnima poletjema v letih 2013 (več vročinskih valov, poletna suša) in 2014 (nestanovitno vreme z relativno veliko količino padavin). Izmerjene najvišje dnevne temperature zraka (Tmax) so bile izrazito višje v vrzelih kot v sestoju, v povprečju za 3,6 °C; najnižja relativna zračna vlaga (RVmin) pa je bila nižja, v povprečju za 15,0 odstotnih točk. Razlike v obeh spremenljivkah med sestoji in vrzelmi so bile največje v poletnih mesecih (junij-avgust) leta 2013 (Tmax: 4,9 °C; RVmin: -19,7 odstotnih točk), ki je bilo razmeroma vroče in sušno. Na podlagi meritev meteoroloških spremenljivk in zastora drevesnih krošenj (podatki LiDARskega snemanja) v presvetljenih sestojih smo ugotovili statistično značilno negativno linearno povezavo med zastorom drevesnih krošenj in Tmax ter pozitivno povezavo med zastorom krošenj in vrednostmi RVmin. Rezultate analiz smo prikazali v luči potencialnih vplivov podnebnih sprememb, katerim so dinarski jelovo-bukovi gozdovi zaradi kombinacije neugodnih dejavnikov npr. zmanjšana mehanska in biološka stabilnost sestojev zaradi velikopovršinskih motenj, poletne suše, vodoprepusten kraški teren ter pogosto plitva tla z majhno sposobnostjo zadrževanja vode - še posebej izpostavljeni. Ključne besede: dinarski jelovo-bukovi gozdovi, temperatura zraka, relativna zračna vlaga, sestojne vrzeli, zastor krošenj dreves, podnebne spremembe, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 20.12.2019; Ogledov: 2841; Prenosov: 852
Celotno besedilo (388,92 KB) |
58. Študija potencialnih vplivov postavitve in delovanja vetrnih elektrarn na gozd - predstavitev rezultatov investitorju, 19. 6. 2019Andreja Ferreira, Marko Kovač, Lado Kutnar, Aleksander Marinšek, Anže Martin Pintar, Ajša Alagić, Boštjan Pokorny, 2019, elaborat, predštudija, študija Ključne besede: gozdni sestoji, lesna zaloga, zgradba sestojev, poseg, potencialni vplivi, gozdovi, posegi v prostor, potencialni vplivi na okolje, vpliv na okolje, gozdni prostor Objavljeno v DiRROS: 16.12.2019; Ogledov: 2324; Prenosov: 50 |
59. Študija potencialnih vplivov postavitve in delovanja vetrnih elektrarn na gozdAndreja Ferreira, Marko Kovač, Lado Kutnar, Aleksander Marinšek, Anže Martin Pintar, Ajša Alagić, Boštjan Pokorny, 2019, elaborat, predštudija, študija Ključne besede: gozdovi, posegi v prostor, potencialni vplivi na okolje, vpliv na okolje, gozdni prostor Objavljeno v DiRROS: 16.12.2019; Ogledov: 2311; Prenosov: 39 |
60. Evaluating short-term impacts of forest management and microsite conditions on understory vegetation in temperate fir-beech forests : floristic, ecological, and trait-based perspectiveJanez Kermavnar, Aleksander Marinšek, Klemen Eler, Lado Kutnar, 2019, izvirni znanstveni članek Povzetek: Forest understory vegetation is largely influenced by disturbances and given local abiotic conditions. Our research focuses on the early response of understory vegetation to various forest management intensities in Dinaric fir-beech forests in Slovenia: (i) control, (ii) 50% cut of stand growing stock, and (iii) 100% cut of stand growing stock. Apart from identifying overstory removal effects, we were interested in fine-scale variation of understory vegetation and environmental determinants of its species composition. Vegetation was sampled within 27 karst sinkholes, which represent a dominant landform in studied forests. Within each sinkhole, five sampling plots, varying in slope aspect (centre, north, east, south, west), were established (135 in total), where pre-treatment (in 2012) and post-treatment (in 2014) floristic surveys were conducted. The sampled understory species were characterized in terms of Ellenberg's indicator values (EIVs) and plant functional traits (plant height, seed mass, specific leaf area, leaf dry matter content). Diversity metrics (species richness, total cover, Shannon index) increased in plots where the silvicultural measures were applied. Tree species richness also increased in 100% cutting. A redundancy analysis revealed that species composition was related to environmental variables, which are directly influenced by management interventions (overstory canopy cover, microclimate maximum daily temperature, soil properties thickness of organic soil layer) as well as by topographic factors (slope inclination and surface rockiness). EIVs for light were significantly affected by treatment intensity, whereas soil-related EIVs (moisture, reaction, nutrients) depended more on the within-sinkhole position. Canopy gaps, compared with uncut control plots, hosted a higher number of colonizing species with a higher plant height and smaller seeds, while leaf traits did not show a clear response. We found a negative correlation between pre-treatment species (functional) richness and post-treatment shifts in floristic (functional) composition. Plots with higher richness exhibited smaller changes compared with species-poor communities. Incorporating different perspectives, the results of this study offer valuable insights into patterns of understory vegetation response to forest management in fir-beech forests. Ključne besede: canopy gap, microsite environment, Ellenberg indicator values, plant functional traits, compositional resistance, karst topography, fir-beech forest Objavljeno v DiRROS: 06.12.2019; Ogledov: 2694; Prenosov: 1947
Celotno besedilo (1,95 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |