Naslov: | Raziskovanje možnosti prilagoditve trenutnega načina gospodarjenja z mešanimi gorskimi gozdovi za povečanje vezave ogljika v gozdovih |
---|
Avtorji: | ID Podvinšek, Suzana (Avtor) ID Štraus, Hana (Avtor) ID Klopčič, Matija (Avtor) |
Datoteke: | PDF - Predstavitvena datoteka, prenos (717,78 KB) MD5: DAA5032CE98DB302F12510A4CC2BE3E2
|
---|
Jezik: | Slovenski jezik |
---|
Tipologija: | 1.01 - Izvirni znanstveni članek |
---|
Organizacija: | ZGDS - Zveza gozdarskih društev Slovenije
|
---|
Povzetek: | Gozd ima pomembno vlogo pri blaženju vpliva podnebnih sprememb z zagotavljanjem ponora CO2 in skladiščenju ogljika (C). V raziskavi smo se osredotočili na dve ekosistemski storitvi gozdov: zagotavljanje lesa kot osnovne surovine in vezave C kot ekosistemska storitev blaženja (negativnih) vplivov podnebnih sprememb. Razvoj gozdov smo modelirali na dveh projektnih pilotnih območjih: na Pohorju in v Dinaridih. Simulacijo smo izvedli s populacijskim matričnim modelom SLOMATRIX, ki je sestavljen iz štirih glavnih modulov, od katerih vsak simulira enega od ključnih procesov v raznomernih gozdovih: vrast, naravno odmiranje, sečnjo oziroma antropogeno smrtnost in rast dreves. V okviru projekta smo v model dodali dodaten modul za izračun vezave C. Razvoj gozda je simuliran za pet drevesnih vrst oziroma skupin drevesnih vrst: jelko, bukev, smreko, druge iglavce in druge listavce. Simulirali smo trenutno gospodarjenje z gozdovi (scenarij BAU), scenarij brez aktivnega gospodarjenja (NOM) in z linearnim programiranjem iskali optimizirani scenarij COPT, pri katerem smo iskali način gospodarjenja, ki bo izkazoval največjo vezavo C v gozdovih v naslednjih sto letih. Pri scenarijih BAU in COPT smo kljub zelo majhnim razlikam v začetni debelinski strukturi gozdov zasledili razlike v debelinski strukturi in drevesni sestavi posekanih dreves in dva različna načina za maksimizacijo vezave C. Za prvi način, ki je bil simuliran v Dinaridih, je značilen manjši posek skupnega števila dreves z izrazitim poudarkom na poseku jelke, vendar so drevesa v povprečju večjih premerov kot pri scenariju BAU. Za drugi način, ki je bil simuliran na Pohorju, pa je značilen posek znatnega deleža tanjšega drevja s poudarkom na smreki in bukvi, kar se odraža v znatnem povečanju števila dreves velikih premerov. Domnevamo, da so razlike v pristopih k optimizaciji posledica različne produktivnosti rastišč in razlik v razmerjih počasi : srednje hitro : hitro rastočih dreves. |
---|
Ključne besede: | sekvestracija ogljika, modeliranje razvoja gozdov, scenariji gospodarjenja z gozdovi, lesnoproizvodna funkcija |
---|
Status publikacije: | Objavljeno |
---|
Verzija publikacije: | Objavljena publikacija |
---|
Datum objave: | 01.01.2023 |
---|
Leto izida: | 2023 |
---|
Št. strani: | str. 3-19 |
---|
Številčenje: | Letn. 81, št. 1 |
---|
PID: | 20.500.12556/DiRROS-16445 ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/dirros/img/NovoOkno.png) |
---|
UDK: | 630*61 |
---|
ISSN pri članku: | 0017-2723 |
---|
COBISS.SI-ID: | 149707779 ![Povezava se odpre v novem oknu Novo okno](teme/dirros/img/NovoOkno.png) |
---|
Datum objave v DiRROS: | 19.04.2023 |
---|
Število ogledov: | 709 |
---|
Število prenosov: | 194 |
---|
Metapodatki: | ![Izvoz v DC-RDF DC-RDF](teme/dirros/img/icon_dc_rdf.gif) |
---|
:
|
Kopiraj citat |
---|
| | | Objavi na: | ![Bookmark and Share](teme/dirros/img/addtoany.png) |
---|
Postavite miškin kazalec na naslov za izpis povzetka. Klik na naslov izpiše
podrobnosti ali sproži prenos. |