1. |
2. Vpliv nekaterih drevesnih vrst na mehanske in fizikalne lastnosti ivernih ploščSaša Pirkmaier, Sergej Medved, 1996, izvirni znanstveni članek Povzetek: V prispevku je predsravljen vpliv uporabljenih drevesnih vrst na mehanske in fizikalne lastnosti ivernih plošč. Raziskali smo vpliv spreminjanja deleža smrekovega in bukovega iverja na mehanske in fizikalne lastnosti trislojnih ivernih plošč. Izdelali smo šest različnih variant, pri katerih je bil različen delež smrekovega iverja. Sprememba deleža določene drevesne vrste najbolj vpliva na upogibno trdnost. Zz manjševanjem deleža smrekovega iverja upogibna trdnost pada. Zmanjševanje deleža smrekovega iverja ne vpliva na debelinski nabrek, količino vpite vode, razslojno trdnost, prostorninsko maso in debelino plošč Ključne besede: iverje smreke, iverje bukve, iverna plošča, mehanske in fizikalne lastnosti Objavljeno v DiRROS: 23.08.2023; Ogledov: 587; Prenosov: 176
Celotno besedilo (1,21 MB) |
3. Ohranjenost drevesne sestave in realizacija možnega poseka zmanjšujeta obseg sanitarnih sečenj v SlovenijiJurij Diaci, Maarten De Groot, Nikica Ogris, 2021, strokovni članek Povzetek: Splošno sprejeto stališče je, da s sonaravnim gospodarjenjem zmanjšujemo tveganja pri gospodarjenju z gozdovi. Za potrditev tega stališča obstajajo dobri zgledi gospodarjenja in posredni dokazi, primanjkuje pa znanstvenih študij, ki bi na podlagi kvantitativnih analiz to potrjevale. V Sloveniji smo potrdili pozitivne povezave med ohranjeno drevesno sestavo, rednim gospodarjenjem in manj sanitarnimi sečnjami. V dobi izrazitih okoljskih sprememb je smiselno spodbujati redno gospodarjenje z gozdovi. V prihodnosti bo zaradi socialno-ekonomskih sprememb še bolj izraženo opuščanje gospodarjenja. V članku razpravljamo o številnih prednostih rednega gospodarjenja. V prihodnje bo treba poleg vloge rednega gospodarjenja za preskrbo lesnopredelovalne verige večji poudarek nameniti pomenu dejavnega gospodarjenja za prilagajanje gozda na okoljske spremembe in za zdravje gozda. Ključne besede: realizacija možnega poseka, aktiviranje gospodarjenja z gozdovi, zdravje gozda, podlubniki, sestoji smreke Objavljeno v DiRROS: 14.04.2021; Ogledov: 1780; Prenosov: 488
Celotno besedilo (214,07 KB) |
4. Dendrokronološka analiza debelinskega priraščanja smreke (Picea abies (L.) Karst.) na območju njene naravne in umetne razširjenosti v SlovenijiSamo Stopar, Jernej Jevšenak, Andrej Kobler, Tom Levanič, 2018, izvirni znanstveni članek Povzetek: Z dendrokronološkimi metodami smo analizirali debelinsko priraščanje smreke na osmih lokacijah v Sloveniji. Med njimi je bilo pet naravnih smrekovih združb, v druge je bila smreka umetno vnesena v preteklosti, oziroma je bil povečan njen naravni delež. Na vsaki ploskvi smo s prirastoslovnim svedrom odvzeli izvrtke najmanj 20 dreves. V dendrokronološkem laboratoriju smo jih posušili in zbrusili do visokega sijaja, nato pa skenirali s pomočjo sistema ATRICS ter izmerili širine branik v programih CooRecorder in CDendro. Ugotovili smo, da med naravnimi in antropogenimi rastišči ni značilnih razlik v debelinskem priraščanju. Na lokacijah Sorško polje, Ravnik in Mašun smo opazili spremembe v debelinskem priraščanju, ki kažejo, da se vpliv temperature zraka (toplejša poletja) in padavin (pogostejši pojav suše) na rast povečuje. Analiza značilnih let je pokazala, da so le-ta v zadnjih 30 letih pogostejša in da se pojavljajo na več lokacijah hkrati, predvsem pa se je povečalo število negativnih značilnih let, t.j. nadpovprečno toplih in suhih let. Ključne besede: klimatske spremembe, naravna smrekova rastišča, antropogeno spremenjena rastišča smreke, dendrokronologija, Slovenija, debelinski prirastek Objavljeno v DiRROS: 04.02.2019; Ogledov: 5650; Prenosov: 3972
Celotno besedilo (7,56 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
5. Dvojnozobi smrekov lubadar (Ips duplicatus)Maarten De Groot, 2018, strokovni članek Ključne besede: poškodbe in varstvo gozdov, smrekov lubadar, Ips duplicatus, smreke, Picea spp., iglavci, bori, Pinus spp., macesni, Larix spp. Objavljeno v DiRROS: 07.03.2018; Ogledov: 3428; Prenosov: 810
Celotno besedilo (156,61 KB) |
6. Spreminjanje naravne gozdne vegetacije ob višinskem gradientu Veže - Dleskovške planote v Savinjskih AlpahJurij Diaci, 1994, izvirni znanstveni članek Povzetek: Delo obravnava postopne spremembe vegetacije in strukture sestojev ob gradientu nadmorskih višin na Dleskovškovi planoti v Savinjskih Alpah. S klasifikacijo in ordinacijo so identificirane in analizirane značilne skupine gozdov, ki so se razvile ob gradientu nadmorskih višin. Analiza izpostavlja dopolnjevanje obeh tehnik in njune pomanjklivosti, kadar jih uporabljamo neodvisno in samostojno. Kombinirana uporaba obeh tehnik se je izkazala kot primerno orodje za razpoznavanje in analizo notranje strukture vegetacije naravnih gozdov. Ugotovljena je tudi odvisnost med pritalno vegetacijo ter strukturo in priraščanjem sestojev. Oblikovane so hipoteze o jakosti antropogenega vpliva, znižanju gornje gozdne meje in večji vlogi listavcev v nekdanjih visokogorskih pragozdovih. Ključne besede: naravni gozd, ordinacija in klasifikacija gozdne vegetacije, predalpski jelov-bukov gozd, visokogorski bukov gozd, sekundarni gozd macesna in smreke, znižanje gornje gozdne meje, Savinjske Alpe Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4719; Prenosov: 1971
Celotno besedilo (1,83 MB) |
7. |
8. Nekatere značilnosti pojava umiranja smreke in njenega prirastnega odzivanja na imisijske streseFranc Ferlin, 1991, izvirni znanstveni članek Ključne besede: gozdovi, smreke, propadanje gozdov, imisijski stres, propadanje smreke, imisijska odpornost, širina branik, podnebne spremembe, dendrokronologija Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4699; Prenosov: 2001
Celotno besedilo (2,21 MB) |
9. Vpliv velikosti rastnega prostora na rast smreke v mlajših zunajgozdnih nasadihJanez Božič, Lado Eleršek, 1991, izvirni znanstveni članek Ključne besede: smreke, rast, lesni nasadi, rastni prostor, Picea abies, prirastek, izbiralno redčenje Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4718; Prenosov: 1942
Celotno besedilo (861,40 KB) |
10. |