1. Pridobivanje in uporaba ekstraktivov iz lesa in drevesne skorjePrimož Oven, Ida Poljanšek, Urša Osolnik, Viljem Vek, 2024, izvirni znanstveni članek Povzetek: Ekstraktivi so nizkomolekularne spojine, ki so v vseh rastlinskih tkivih, tudi v lesu in drevesni skorji. V drevesu imajo pomembne ekološke in fiziološke funkcije, obenem pa predstavljajo bioosnovane proizvode z visoko dodano vrednostjo, ki jih je mogoče pridobivati tudi iz lesa slabše kakovosti in biomasnih ostankov gozdnih lesnih verig. V prispevku bomo ekstraktive razvrstili, pojasnili, kakšna je kakovostna in količinska spremenljivost po posameznih tkivih izbranih drevesnih vrst, predstavili bomo načine pridobivanja in področja uporabe. Ocenjujemo, da je pridobivanje ekstraktivov dokaj enostaven tehnološki postopek, ki bi bil v obliki manjše biorafinerije izvedljiv v lokalnih okoljih, kjer so na voljo zadostne količine lesne biomase. Ključne besede: les, skorja, ekstraktivi, kaskadna raba, biorafinacija Objavljeno v DiRROS: 24.07.2024; Ogledov: 125; Prenosov: 27
Celotno besedilo (292,08 KB) |
2. Kompoziti iz skorje: nova gozdarsko-lesarska vrednostna verigaSergej Medved, Grega Vilman, Urban Tajher, Mark Sever, Alan Antonović, 2023, izvirni znanstveni članek Povzetek: Skorja je večopravilni (večfunkcijski) material, saj deluje kot zaščita (pred fizikalnimi in mehanskimi poškodbami, pa tudi pred biološko razgradnjo), omogoča transport vode in plinov, občasno pomaga pri fotosintezi in nudi podporo drevesu. Skorje je od 10 % do 20 % celotne mase drevesa, vendar je znaten delež ostane neizkoriščen. Da bi prikazali možnosti rabe skorje za izdelavo različnih kompozitov, smo izdelali in analizirali tri različne kompozite, in sicer lesno-plastični kompozit iz skorje in polietilena, trislojni ploščni kompozit iz skorje, zlepljene z melamin-urea-formaldehidnim lepilom, in enoslojni ploščni kompozit iz vlažnih iveri skorje, zlepljenih s taninskimi lepili. Ključne besede: skorja, iveri, lesno plastični kompozit, iverna plošča Objavljeno v DiRROS: 29.02.2024; Ogledov: 523; Prenosov: 98
Celotno besedilo (847,20 KB) |
3. |
4. |
5. Kemijska sestava in potencialna uporabnost lignoceluloznih ostankovJanja Zule, Tea Kapun, Ema Fabjan, 2022, izvirni znanstveni članek Povzetek: Namen raziskave je bil določiti kemijsko sestavo tipičnih lignoceluloznih ostankov, ki nastajajo v lesno predelovalni industriji, sadjarstvu, vinogradništvu in pri urejanju zelenih površin. Analizirali smo štiri skupine vzorcev, in sicer lesno žagovino, drevesno skorjo, zeleni odrez in olesenele ostanke sadežev, da bi ugotovili vsebnost pepela, lipofilnih in hidrofilnih ekstraktivov, celuloze, hemiceluloze in lignina. Pri analizah smo uporabili gravimetrične metode, čistost izoliranih frakcij pa smo potrjevali s pomočjo FTIR-spektroskopije. Največ pepela in nizkomolekularnih ekstraktivnih komponent smo zaznali v vzorcih skorje in zelenega odreza, najvišje koncentracije celuloze in celokupnih ogljikovih hidratov pa smo izmerili v žagovini. Oleseneli ostanki sadežev in skorja so se izkazali kot bogat vir lignina. Vsi obravnavani materiali so zaradi svoje raznolike kemijske zgradbe potencialne surovine za proizvodnjo bazičnih kemikalij in drugih specifičnih produktov v sklopu biorafinerijskih procesov. Ključne besede: lignocelulozni ostanki, žagovina, skorja, zeleni odrez, ostanki sadežev, kemijska sestava, inovativni produkti, biorafinerije Objavljeno v DiRROS: 07.07.2022; Ogledov: 2344; Prenosov: 904
Datoteka (3,32 MB) |
6. Nastanek in značilnosti barierne cone ter lesa nastalega po ranitviNiko Torelli, Primož Oven, Martin Zupančič, 1990, izvirni znanstveni članek Ključne besede: Abies alba, električna upornost, skorja, kambijeva cona, propadanje gozdov, drevesna kondicija Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4540; Prenosov: 1899
Celotno besedilo (1,84 MB) |
7. Arboristični vidiki snegoloma v mestni občini Ljubljana v zimi 1999Lena Marion, Niko Torelli, Primož Oven, 2005, izvirni znanstveni članek Povzetek: V začetku februarja 1999 je sneg poškodoval veliko dreves v Mestni občini Ljubljana. Od 624 dreves, zajetih v naši raziskavi, je bilo kar 195 (31 %) poškodovanih zaradi snega. V povprečju smo zabeležili 1,7 odloma na drevo. Poškodovanih je bilo 17 drevesnih vrst. Najpogosteje zastopane so bile Aesculus hippocastanum L., Betula pendula ROTH. in Salix x sepulcralis SIMONK.Razkroj lesa je bil najpogostejša napaka na mestu odloma. Praviloma se je pojavljal v kombinaciji z vraslo skorjo in bližnjo mehansko poškodbo. Na mestu odloma je bil razkroj zabeležen pri 87 % vej in vrhov premera nad 20 cm.Raziskava je pokazala, da neugodne rastne posebnosti drevesa ter razkrojni procesi v lesu odločilneje vplivajo na lomljenje vej kot sama drevesna vrsta. Odlomljeni deli polovice v snegolomu poškodovanih dreves so ovirali promet alipa povzročili materialno škodo. Z opravljanjem rednega nadzora varnostnega stanja dreves bi bilo mogoče pravočasno odkriti in odstraniti potencialno nevarna drevesa ali njihove dele. Raziskava kaže na nujno uvedbo sistemskega varnostnega nadzora in nege urbanega drevja v Ljubljani. Ključne besede: arboristika, urbano drevje, snegolom, odlom, razkroj, vrasla skorja, Ljubljana Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4815; Prenosov: 2070
Celotno besedilo (10,06 MB) |
8. |
9. Predelava odpadnih drevesnih skorij v organska gnojila : I., II. in III. delMirjana Oblak-Rainer, 1978, ni določena Ključne besede: papirništvo, lesnopredelovalna industrija, odpadne surovine, drevesna skorja, kompostiranje, umetna gnojila, bukova skorja Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 3006; Prenosov: 835
Celotno besedilo (26,96 MB) |
10. Kakšne informacije se skrivajo v zgradbi skorje (floema)?Jožica Gričar, 2017, izvirni znanstveni članek Povzetek: V prispevku so predstavljene najnovejše anatomske raziskave v skorji. Našteti so glavni razlogi manjšega zanimanja za raziskave zgradbe skorje v primerjavi z lesom. Opisana je sezonska dinamika nastanka floema pri drevesih iz zmernega in sredozemskega podnebja ter vpliv okoljskih razmer na strukturo floemskih branik. Prikazana je povezava med širino floemskih in lesnih prirastkov pri drevesih različnih vitalnosti. Na koncu je omenjen še vpliv različnih procesov, ki potekajo v skorji, na meritve dendrometrov Ključne besede: skorja, zmerna klima, sredozemska klima, letni prirastek, les, anatomija, iglavci, listavci Objavljeno v DiRROS: 22.06.2017; Ogledov: 4043; Prenosov: 895
Celotno besedilo (2,90 MB) |