1211. Spremljanje poznih posledic po zdravljenju raka v otroštvu, mladosti in mladi odrasli dobiUrška Rugelj, 2024, objavljeni strokovni prispevek na konferenci Povzetek: Ob izboljšanju preživetja bolnikov z rakom v otroštvu, mladosti in mladi odrasli dobi je spremljanje poznih posledic zdravljenja raka vedno bolj pomembno. V obravnavi bolnikov je v ospredju preventiva, zgodnje odkrivanje in ustrezna obravnava teh posledic za izboljšanje kakovosti življenja preživelih. Pozne posledice delimo na tri glavne sklope: somatske okvare, sekundarne tumorje ter psihološke in socialne težave. Somatske okvare vključujejo bolezni srca, endokrine posledice, okvare pljuč, ledvic, jeter in drugih organov. Najpogostejši sekundarni tumorji so rak dojk, rak ščitnice, rak debelega črevesja in danke, raki centralnega živčnega sistema ter kožni raki. Predstavljamo dejavnike tveganja za nastanek bolezni in priporočila za spremljanje oz. diagnostiko. Poleg somatskih posledic pa je pomembno spremljanje tudi psiholoških posledic ter bolnikovega funkcioniranja v vsakdanjem življenju. Ključne besede: bolniki, onkološka pediatrija, spremljanje bolnikov Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 262; Prenosov: 117
Celotno besedilo (52,78 KB) |
1212. Spremljanje bolnikov z malignim limfomom po zaključenem zdravljenjuUrška Rugelj, 2024, objavljeni strokovni prispevek na konferenci Povzetek: Maligni limfomi predstavljajo 2,5-6 % vseh rakov in njihova incidenca predvsem na račun bolnikov z ne-Hodgkinovim limfomom raste. Velik delež bolnikov se povsem pozdravi ali pa doseže dolgotrajne zazdravitve. Prvih pet oz. deset let spremljanja bolnikov po zaključenem zdravljenju opravljajo specializirane ustanove za zdravljenje limfomov in je spremljanje usmerjeno tako v odkrivanje ponovitve bolezni kot iskanje zgodnejših in poznih posledic zdravljenja. Za tem se bolniki spremljajo pri izbranih osebnih zdravnikih. Bolniki, ki so zboleli pred 30. letom, se doživljenjsko spremljajo v ambulanti za sledenje poznih posledic na Onkološkem inštitutu Ljubljana. Sheme preiskav za spremljanje se razlikujejo glede na podtip limfoma in vrsto zdravljenja, ki jo je bolnik prejel. V spremljanju posledic zdravljenja se osredotočamo na dva najpomembnejša vzroka kasnejše zbolevnosti, in sicer srčno-žilne bolezni in sekundarni raki. Spremljanje bolnikov je ključno ne le za nadzor nad maligno boleznijo temveč tudi za ohranjanje kakovosti življenja po ozdravitvi. Ključne besede: bolniki, limfom, spremljanje bolnikov Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 373; Prenosov: 117
Celotno besedilo (68,21 KB) |
1213. |
1214. Spremljanje bolnikov s kožnim melanomomBarbara Perić, 2024, objavljeni strokovni prispevek na konferenci (vabljeno predavanje) Povzetek: Obravnava bolnikov s kožnim melanomom je eno tistih področji onkologije, ki se je v zadnjem desetletju temeljito spremenilo ob sodobnem sistemskem zdravljenju. Spremembe odpirajo nova vprašanja in ponujajo možnost za dodatne izboljšave obravnave bolnikov ter njihove kakovosti življenja. V prispevku povzeti podatki o epidemiologiji kožnega melanoma skušajo prikazati izziv spremljanja bolnikov v času zdravljenja in po njem ter vzpostavitve programa celostne podpore bolnikov s kožnim melanomom, t. i. survivorshipa. Ključne besede: bolniki, melanom, spremljanje bolnikov Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 317; Prenosov: 120
Celotno besedilo (53,21 KB) |
1215. Spremljanje bolnikov po zaključenem zdravljenju raka debelega črevesa in dankeIrena Oblak, Aleksandra Grbič, 2024, objavljeni strokovni prispevek na konferenci Povzetek: Ob rasti incidence raka, vse kompleksnejšem zdravljenju in vse boljši ozdravljivosti ter eksponentni rasti prevalence bodo potrebe po spremljanju bolnikov z rakom le še naraščale. Običajno tradicionalno intenzivno pet- ali več-letno spremljanje (angl. follow-up) bolnikov po zaključku zdravljenja, ki se izvaja v rednih časovnih intervalih v ustanovi zdravljenja ter vključuje poleg kliničnega pregleda tudi različne slikovne in druge preiskave in merjenje tumorskih označevalcev, potrebuje nadgradnjo in spremembe. Izkazalo se je namreč, da tovrstno intenzivno spremljanje bolnikov nima vpliva na izboljšanje preživetja. Pri bolnikih z rakom debelega črevesa in danke vpliva le na zgodnejše odkritje ponovitve bolezni in več reševalnih operacij, vendar pa le-to nima vpliva na preživetje bolnikov. V okviru spremljanja bolnikov bi se morali bolj približati bolnikovim težavam in potrebam in jih obravnavati celostno od postavitve diagnoze raka, pa ves čas zdravljenja in po njem, in to ne le pet let po zaključku zdravljenja. Obravnava bi morala poleg psiho-fizičnih vidikov vključevati tudi socialnoekonomski ter poklicni vidik. Ob tem je nujna tudi opolnomočenost bolnika, saj mora skrbeti za zdrav življenjski slog, znati premagovati stres, depresijo in anksioznost, poznati svojo bolezen in zdravljenje, možne znake ponovitve bolezni, si želeti čim prejšnje vrnitve nazaj v svoje življenje. Vse to pa presega zmožnosti onkologov, nujna bo večja vključenost družinskih zdravnikov in ostalih strokovnjakov. Ključne besede: bolniki, rak debelega črevesa in danke, spremljanje bolnikov Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 377; Prenosov: 112
Celotno besedilo (101,11 KB) |
1216. Spremljanje bolnikov z rakom dojk po zaključenem zdravljenjuAndraž Perhavec, Simona Borštnar, 2024, objavljeni strokovni prispevek na konferenci Povzetek: Prevalenca raka dojk hitro narašča, s tem pa tudi breme spremljanja bolnic z rakom dojk. Namen spremljanja bolnic z rakom dojk je odkrivanje zgodnje ponovitve bolezni in novega primarnega raka dojk, obvladovanje kratko- in dolgoročnih posledic zdravljenja in čim hitrejša vrnitev v normalen življenjski ritem, spodbujanje k nadaljevanju morebitnega zdravljenja in promocija zdravega življenjskega sloga. Pogostost kontrol je odvisna od ogroženosti za ponovitev bolezni. Bolnice prva tri leta spremljamo na 3-6 mesecev, od 3. do 5. leta na 6-12 mesecev in nato enkrat letno. Anamneza in klinični pregled sta osnova vsake kontrole, enkrat letno pa opravimo tudi mamografijo. Spremljanje z laboratorijskimi preiskavami, slikanjem prsnih organov, scintigrafijo skeleta, UZ trebuha in drugimi preiskavami ne izboljša preživetja pri asimptomatskih bolnicah, zato te preiskave opravimo le, če so navzoči klinični simptomi in znaki, sumljivi za ponovitev bolezni. V prispevku navajamo predloge za dolgoročno rešitev spremljanja bolnic z rakom dojk. Ključne besede: bolniki, rak dojk, spremljanje bolnikov Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 366; Prenosov: 125
Celotno besedilo (201,56 KB) |
1217. Spremljanje bolnikov z rakom po zaključenem zdravljenjuMarko Hočevar, 2024, objavljeni strokovni prispevek na konferenci Povzetek: V razvitem zahodnem svetu s staranjem populacije strmo narašča breme raka. Prevalenca raka je v zadnjih 50 letih naraščala praktično eksponentno. Bolniki po končanem primarnem zdravljenju s kurativnim namenom so bili tradicionalno spremljani v ustanovah, kjer so bili zdravljeni, in sicer pet let ali več, glavni namen spremljanja pa je bil zgodnje odkrivanje morebitne ponovitve bolezni. Po tem obdobju so bolnike prevzeli v oskrbo družinski zdravniki. Takšen tradicionalen način spremljanja bolnikov po končanem zdravljenju (angl. follow-up) zanemari vse ostale težave in potrebe preživelih z rakom. V zadnjem obdobju se zato pojavlja nov, širši pojem spremljanja bolnikov v onkologiji (angl. survivorship), ki naslavlja različne fizične, psihosocialne, materialne in informacijske težave in potrebe, ki jih imajo ti bolniki. Idealno je, da dobi vsak bolnik z rakom ob koncu zdravljenja t. i. načrt oskrbe preživelih, ki jasno povzame opravljeno zdravljenje in hkrati natančno opiše načrt spremljanja. Težave in potrebe preživelih se močno razlikujejo med različnimi vrstami raka in med različnimi načini zdravljenja, prav tako pa po posamičnih obdobjih preživetja. V prispevku so opisani različni modeli, ki so nam na voljo pri organizaciji spremljanja bolnikov v onkologiji in predlagan način stratificiranja bolnikov v različne skupine glede na verjetnost pojava poznih posledic zdravljenja in ponovitve bolezni. Najprimernejši modeli za posamezne vrste raka bodo opisani v posebnih prispevkih in bodo upoštevali specifiko posameznih rakov (npr. ginekologi na primarnem nivoju pri ginekoloških rakih). V prispevku bo dodatno poudarjen pomen umestitve poglavja o spremljanju bolnikov v onkologiji v priporočila in klinične poti za posamične vrste raka ter njihovo sprotno posodabljanje ob novih spoznanjih. Ključne besede: bolniki, onkologija, spremljanje bolnikov Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 325; Prenosov: 118
Celotno besedilo (50,48 KB) |
1218. An investigation into corrosion around voids at the steel-concrete interfaceMiha Hren, Tadeja Kosec, Andraž Legat, 2024, izvirni znanstveni članek Povzetek: In this study, the influence of voids on corrosion process at the steel-concrete interface was investigated, as the exact influence of these features on corrosion processes under various environmental conditions is not entirely understood. Coupled multi electrode arrays and electrical resistance probes were implemented to monitor the evolution of corrosion under cyclic exposure to chlorides and carbonation. MicroCT was used to determine the location and volume of corrosion damage. It was found that, in most cases, corrosion damage initiated outside the voids. During initiation and the early propagation phase, the steel beneath the voids rarely participated in the redox reaction. In following phases, various kinds of corrosion evolution were observed. Specific corrosion mechanisms were proposed and discussed to explain these corrosion processes. Ključne besede: microtomography, corrosion, coupled multi-electrode array, steel-concrete interface Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 259; Prenosov: 336
Celotno besedilo (23,73 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
1219. Exploring hybrid hard carbon/▫$Bi_2S_3$▫-based negative electrodes for Na-ion batteriesBlaž Tratnik, Sergio Aina, Elena Tchernychova, Matej Gabrijelčič, Gregor Mali, Maria Pilar Lobera, Maria Bernechea, Mathieu Morcrette, Alen Vižintin, Robert Dominko, 2024, izvirni znanstveni članek Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 303; Prenosov: 245
Celotno besedilo (3,24 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
1220. Biocompatible polyelectrolyte multilayers with copper oxide and zinc oxide nanoparticles for inhibiting bacterial growthNives Matijaković Mlinarić, Stefanie Altenried, Atiđa Selmani, Juraj Nikolić, Aleksander Učakar, Anamarija Zore, Anže Abram, Sandro Lehner, Andrijana Sever Škapin, Monika Kušter, Eva Roblegg, Davor Kovačević, Qun Ren, Klemen Bohinc, 2024, izvirni znanstveni članek Povzetek: The prevalence of bacterial infections presents a significant challenge in the medical field, demanding effective strategies to impede bacterial adhesion and growth on various surfaces. The conducted study investigates the efficacy of polyelectrolyte multilayers─comprising poly(allylamine hydrochloride) (PAH) and alginate (ALG)─embedded with zinc oxide (ZnO) and copper oxide (CuO) nanoparticles (NPs) to inhibit bacterial adhesion on stainless-steel surfaces. Surface characterization involved zeta potential, contact angle, and roughness assessments. The effect of NP composition, size, and morphology in conjunction with polycation or polyanion terminating multilayers was evaluated against planktonic and surface-adhered Escherichia coli (E. coli) cells. Surfaces with the positively charged PAH-terminating multilayer displayed higher water contact angles (≈ 63°) than the negatively charged ALG-terminating multilayers (≈ 45°). Multilayers containing ZnO NPs showed a significant inhibition of planktonic E. coli growth, >99%. Moreover, complete growth inhibition of surface-adhered E. coli was achieved for multilayers containing both ZnO and CuO. Due to their larger specific surface area, rod-like ZnO NPs displayed higher antibacterial activity. The samples with ALG as the terminating layer showed more substantial antibacterial properties than samples with PAH as the terminating layer. Biocompatibility tests on immortalized human keratinocyte cells revealed good compatibility with multilayers incorporating NPs. In summary, this study underscores the potential of ZnO and CuO NPs within PAH/ALG multilayers for antibacterial applications without compromising their cytocompatibility. Ključne besede: polyelectrolyte multilayers, alginate, poly(allylamine hydrochloride), CuO, ZnO, nanoparticles, Escherichia coli Objavljeno v DiRROS: 06.06.2024; Ogledov: 283; Prenosov: 272
Celotno besedilo (6,90 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |