1. Priročnik za fenološka opazovanja dreves v mestu in urbanih gozdovihUrša Vilhar, 2014, slovar, enciklopedija, leksikon, priročnik, atlas, zemljevid Ključne besede: fenologija, urbani gozdovi, monitoring, drevnine, drevesa, priročniki Objavljeno v DiRROS: 01.02.2021; Ogledov: 1614; Prenosov: 547
Celotno besedilo (1,17 MB) |
2. Prostorski prikaz razvoja osmerozobega smrekovega lubadarja (Ips typographus) na območju SlovenijeNikica Ogris, 2017, drugi znanstveni članki Ključne besede: fenologija, prognoze, napovedi, podlubniki, model, temperatura zraka, temperatura skorje, navadna smreka, Picea abies, RITY-1, PHENIPS, razvojna faza, čista generacija, sestrska generacija, jajčece, ličinka, buba, hrošč, rojenje, napad, karta, prostorski informacijski sistem, varstvo gozdov, GIS Objavljeno v DiRROS: 28.07.2020; Ogledov: 1768; Prenosov: 1047
Povezava na celotno besedilo Gradivo ima več datotek! Več... |
3. Pripomoček za določitev roka za izvedbo ukrepov za zatiranje smrekovih podlubnikovNikica Ogris, 2020, strokovni članek Ključne besede: osmerozobi smrekov lubadar, Ips typographus, šesterozobi smrekov lubadar, Pityogenes chalcographus, razvoj, fenologija, napovedi, prognoza, sanitarni posek Objavljeno v DiRROS: 13.07.2020; Ogledov: 1868; Prenosov: 1357
Povezava na celotno besedilo Gradivo ima več datotek! Več... |
4. O ekološki in dedni pogojenosti razhajanja nekaterih morfoloških, fenoloških in anatomskih lastnosti naše bukveMiran Brinar, 1971, strokovni članek Ključne besede: bukev, Fagus sylvatica, morfologija, fenologija, anatomija lesa, bukov les, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4361; Prenosov: 1880
Celotno besedilo (2,40 MB) |
5. Fenološke faze dreves na ploskvah intenzivnega monitoringa gozdnih ekosistemov v SlovenijiUrša Vilhar, Mitja Skudnik, Primož Simončič, 2013, izvirni znanstveni članek Povzetek: Preučevanje razvojnih faz gozdnega drevja v dolgem časovnem nizu je vse pomembnejše orodje za ugotavljanje medsebojne odvisnosti vremenskih spremenljivk in z njimi povezanih bioloških odzivov. V naši raziskavi smo analizirali nastop fenofaz prvih listov in iglic ter splošnega rumenenja listja za listavce na 11 ploskvah intenzivnega monitoringa gozdnih ekosistemov v Sloveniji v letih od 2004 do 2011. Obravnavali smo fenofaze za dob (Quercus robur L.) na ploskvah Krakovski gozd in Murska šuma; bukev (Fagus sylvatica L.) na ploskvah Lontovž pod Kumom, Temenjak na Vinski gori, Borovec v Kočevski Reki, Fondek v Trnovskem gozdu, Gorica v Loškem Potoku; smreko (Picea abies (L.) Karst.) na ploskvah Kladje na Pohorju in Krucmanove Konte na Pokljuki; rdeči bor (Pinus sylvestris L.) na ploskvi Brdo pri Kranju; črni bor (Pinus nigra Arnold) na ploskvi Gropajski Bori pri Sežani. V povprečju je fenofaza prvih iglic (BGS) smreke nastopila na 166 julijanski dan. Za rdeči bor je BGS nastopila na 128 julijanski dan, za črni bor pa 149. julijanski dan. Fenofaza prvih listov (BGS) je za bukev v povprečju nastopila na 128, za dob pa 117. julijanski dan. Splošno rumenenje listov (EGS) za bukevje v povprečju nastopilo na 297, za dob pa 308. julijanski dan. Dolžina vegetacijskega obdobja (LGS) doba je bila v povprečju 75 dni daljša kot za bukev. Ugotavljamo, da se je v obdobju od leta 2004 do 2011 nakazoval zgodnejši nastop fenofaze prvih iglic (BGS) smreke, rdečega bora ter črnega bora na vseh obravnavanih ploskvah. Zgodnejši nastop prvih listov (BGS) bukve in doba smo zaznali le na posameznih ploskvah, ne pa vseh. Kasnejši nastop splošnega rumenenja listov (EGS) za bukev smo zaznali le na dveh ploskvah (Borovec in Gorica), za dob pa smo ugotovili kasnejše pojavljanje EGS le na ploskvi Murska Šuma. Značilna je velika variabilnost dolžine vegetacijskega obdobja (LGS) za bukev in dob po letih. Daljšanje LGS za bukev je statistično značilno za tri ploskve (Fondek, Borovec in Gorica), za dob pa spremembe LGS v opazovanem obdobju niso bile statistično značilne. Ključne besede: gozdovi, fenologija, monitoring, gozdni ekosistemi, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 5069; Prenosov: 2446
Celotno besedilo (917,15 KB) |
6. Odvisnost med nastopom fenofaz pri bukvi in navadnem divjem kostanju v Kočevju ter povprečnimi mesečnimi temperaturami zraka v obdobju od leta 1961 do 1990Urša Vilhar, Lučka Kajfež-Bogataj, 2003, izvirni znanstveni članek Povzetek: Analiza nastopa fenoloških faz gozdnega drevja in grmovja v dolgem časovnem nizu nam pojasnjuje odvisnost med časom pojavljanja določene fenofaze ter meteorološkimi razmerami. Na lokaciji Kočevje smo ugotavljali korelacijo med nastopom fenofaz za bukev (Fagus sylvatica L.) ter navadni divji kostanj (Aesculus hippocastanum L.) ter povprečnimi eno-, dvo- in tromesečnimi temperaturami zraka za obdobje od leta 1961 do 1990. Korelacije so tesnejše, če uporabimo povprečja temperatur dveh ali treh zaporednih mesecev. Največji delež pojasnjene variabilnosti pri bukvi smo dosegli z modelom za napoved začetka rumenenja listja (58 %). Kot prva pojasnjevalna spremenljivka se pojavlja povprečna temperatura v mesecih februarju, marcu in aprilu, kot drugapa povprečna temperatura mesecev julija, avgusta in septembra. Pri navadnem divjem kostanju smo največji delež pojasnjene variabilnosti dosegli zmodelom za napoved začetka splošnega cvetenja (65 %), na katero najbolj vplivajo povprečne temperature mesecev aprila in maja ter mesecev januarja, februarja in marca. Na splošno je začetek rumenenja listja pri bukvi dober kazalec temperaturnih razmer rastišča. Ključne besede: fenologija, bukev, navadni divji kostanj, fenološka postaja Kočevje, temperatura zraka Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4904; Prenosov: 2043
Celotno besedilo (613,06 KB) |