31. Protiveterni nasadi (vetrobrani) v nižinskih predelih SlovenijeJanez Božič, 1969, elaborat, predštudija, študija Povzetek: Analiza sejavnikov, ki vplivajo na okolje, v katerem se načrtujejo vetrozaščitni pasovi. Ključne besede: gozdarstvo, protivetrni nasadi, talne razmere, drevesa, gozdne združbe, podnebne razmere, grmovne vrste, popis vetrobranov Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 2946; Prenosov: 746
Celotno besedilo (5,43 MB) |
32. |
33. Zunajgozdni nasadi hitrorastočih drevesnih in grmovnih vrstNike Krajnc, Mitja Piškur, Marjan Dolenšek, Gregor Božič, Jaka Klun, 2009, strokovna monografija Ključne besede: hitrorastoče vrste, drevesa, grmi, gojitev, nega Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 3214; Prenosov: 806
Celotno besedilo (1,08 MB) |
34. |
35. Prirastne in anatomske značilnosti rdečega bora (Pinus sylvestris L.), izpostavljenega solem za posipanje cestiščTom Levanič, Primož Oven, 2002, izvirni znanstveni članek Ključne besede: prirastoslovje, sol, vpliv na drevo, rast drevesa, kambijeva cona, rdeči bor, Pinus sylvestris, anatomija lesa, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 4690; Prenosov: 2044
Celotno besedilo (920,62 KB) |
36. Ukrepi za zagotavljanje genskega varstva gozdov, identificiranih v okviru ciljnega raziskovalnega projekta V4-1140 : elaboratMarjana Westergren, Gregor Božič, Andrej Verlič, Hojka Kraigher, 2014, elaborat, predštudija, študija Ključne besede: gozdni genski viri, drevesa, varovanje, gozdovi, tehnične smernice, ohranitev Objavljeno v DiRROS: 12.07.2017; Ogledov: 3022; Prenosov: 787
Celotno besedilo (4,83 MB) |
37. |
38. |
39. Izdelava registra plus dreves divje češnje (Prunus avium L.) v SlovenijiKristjan Jarni, Domen Gajšek, Gregor Božič, Hojka Kraigher, Robert Brus, 2017, izvirni znanstveni članek Povzetek: Divja češnja (Prunus avium L.) je zaradi ekološkega pomena in kakovostnega lesa za gojenje vse bolj zanimiva manjšinska drevesna vrsta, vendar je težavno zagotavljanje ustreznih količin njenega kakovostnega gozdnega reprodukcijskega materiala. S pomočjo Zavoda za gozdove Slovenije smo na območju vse Slovenije evidentirali 127 kandidatov za plus drevesa divje češnje. V drugem krogu smo na podlagi enotnega ocenjevanja znakov izbrali 107 fenotipsko najboljših dreves in jih bomo vključili v register plus dreves divje češnje. V register vključena drevesa bo mogoče uporabiti za izvedbo programa žlahtnjenja divje češnje in za osnovanje semenske plantaže, ki bo omogočala pridobivanje zadostnih količin genetsko izboljšanega gozdnega reprodukcijskega materiala. Register bo lahko služil tudi kot vzorčni primer še za druge manjšinske drevesne vrste. Ključne besede: divja češnja, Prunus avium L., plus drevesa, semenska plantaža, gozdni reprodukcijski material, žlahtnjenje gozdnega drevja, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 22.06.2017; Ogledov: 5005; Prenosov: 954
Celotno besedilo (834,24 KB) |