1. Stik urbanih površin z gozdom na primeru Krajinskega parka Tivoli, Rožnik in Šišenski hribTjaša Babič, Mojca Nastran, 2024, strokovni članek Povzetek: V Sloveniji problematika stika urbanih površin z gozdom še ni bila celostno obravnavana, zato je bil izveden primer študije v vzhodnem delu Krajinskega parka Tivoli, Rožnik in Šišenski hrib v Ljubljani, kjer so pogosti konflikti med urbanimi površinami in gozdnim ekosistemom. Študija je vključevala ožji pregled literature, terenske preglede z zabeležbo dejavnosti na stiku urbanih površin z gozdom in analizo pobud s spletnega portala Servis pobude meščanov Ljubljana. Dejavnosti smo evidentirali z aplikacijo ArcGIS Survey 123. Prevladujoče neprimerne dejavnosti na proučevanem območju so vključevale nelegalno odlaganje materiala in odpadkov na gozdnem robu, sledilo je nenadzorovano širjenje invazivnih rastlinskih vrst. Gozdni požari na gozdnem robu niso bili med izstopajočimi težavami. Občani so poudarili pomen ohranjanja urejenega in mirnega okolja v krajinskem parku in izrazili pomembnost dobre dostopnosti ter prometne urejenosti. Za učinkovito upravljanje območja na stiku urbanih površin smo podali smernice, ki vključujejo preventivne ukrepe za zmanjšanje tveganja požarov, uporabo okolju prijaznih ograj za zaščito pred divjadjo, spodbujanje sajenja domačih neinvazivnih vrst in pravilno odstranjevanje invazivnih rastlin. Ozaveščanje javnosti in sodelovanje z lokalno skupnostjo sta ključna za ohranjanje stabilnosti in ekološke funkcionalnosti gozdnega roba. Ključne besede: urbani gozdovi, mestni gozdovi, gozdni rob, konfliktni stiki, divja odlagališča odpadkov, invazivne rastline, gozdni požar, smernice za upravljanje Objavljeno v DiRROS: 05.08.2024; Ogledov: 116; Prenosov: 37
Celotno besedilo (618,59 KB) |
2. Vplivi na obisk gozda v splošnih in gozdnih vrtcihAleš Golob, Mojca Nastran, 2021, izvirni znanstveni članek Povzetek: Predšolski otroci preživijo velik del vsakdanjika v vrtcih, zato je treba umestiti obisk gozda, kot najobsežnejšega naravnega okolja v Sloveniji, v programe predšolskega varstva otrok. Na podlagi anket vzgojiteljev javnih vrtcev v Sloveniji (N = 133) smo analizirali navade, namene, ovire in skrbi pri obiskovanju gozda. V največji meri sta pogostost in dolžina obiska gozda odvisni od njegove oddaljenosti. Navade obiska gozda med gozdnimi vrtci, vključeni mi v Mrežo gozdnih vrtcev, ki jo organizira Inštitut za gozdno pedagogiko, se večinoma ne razlikujejo značilno od splošnih javnih vrtcev. Najpomembnejša razlika med njimi je pogostejši obisk v slabšem vremenu in sam namen obiska gozda. Glavne skrbi pri obisku gozda so klopi, strah pred poškodbami in neprimerna oprema otrok. Za manj pogostejši obisk gozda vzgojitelji navajajo med drugim tudi druge vzgojne prioritete vrtcev in premalo podpore s strani vodstva ter staršev, kar nakazuje potrebo po strateški promociji, izobraževanju in implementaciji preživljanja časa v gozdu v okviru predšolske vzgoje. Ključne besede: gozdni vrtci, gozdna pedagogika, obisk gozda, razvoj otrok, klopi, predšolska vzgoja, okoljska vzgoja, naravna učna okolja Objavljeno v DiRROS: 01.12.2021; Ogledov: 3798; Prenosov: 2149
Celotno besedilo (950,31 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
3. |
4. The influence of land use on the spatial distribution and intensity of heat islands in SloveniaAnica Simčič, Petra Pečan, Mojca Nastran, Milan Kobal, 2021, izvirni znanstveni članek Povzetek: Heat islands (HI) are a common anthropogenic phenomenon and are defined as artificial surfaces (urban areas) that have a higher average temperature than their surroundings (rural areas). The aim of this work was to determine the influence of land use on the spatial distribution and intensity (HIi ) of HI in Slovenia. The MODIS Land Surface Temperature (LST) and Corine Land Cover (CLC) databases were used to perform the analysis. Within the identified HI, two HI levels were determined based on temperature difference. The results revealed a statistically significant negative correlation between HIi and both forest co%ver and forest fragmentation (forest edge density and ratio of mean forest patch size to HI size). Artificial surface was positively correlated with HIi . The results contribute to the understanding of the spatial distribution of HI and HIi and provide informati%on for spatial planning and policy-making to reduce the negative impact of HI. Ključne besede: heat island, forest cover, artificial surface, forest fragmentation Objavljeno v DiRROS: 17.08.2021; Ogledov: 3770; Prenosov: 2208
Celotno besedilo (1011,73 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
5. |