41. Terenski priročnik za prepoznavanje tujerodnih vrst v gozdovihLado Kutnar, Aleksander Marinšek, Jana Kus Veenvliet, Dušan Jurc, Nikica Ogris, Andreja Kavčič, Maarten De Groot, Katarina Flajšman, Paul Veenvliet, 2019, ni določena Ključne besede: tujerodne rastline, tujerodne živali, invazivne tujerodne vrste, rastlinska morfologija, habitati, status, podobne vrste, albumi Objavljeno v DiRROS: 15.06.2021; Ogledov: 1221; Prenosov: 809
Celotno besedilo (32,25 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
42. Terenski priročnik za prepoznavanje tujerodnih vrst v gozdovihLado Kutnar, Aleksander Marinšek, Jana Kus Veenvliet, Dušan Jurc, Nikica Ogris, Andreja Kavčič, Maarten De Groot, Katarina Flajšman, Paul Veenvliet, 2020, ni določena Ključne besede: tujerodne rastline, tujerodne živali, invazivne tujerodne vrste, rastlinska morfologija, habitati, status, podobne vrste, albumi Objavljeno v DiRROS: 15.06.2021; Ogledov: 1547; Prenosov: 789
Celotno besedilo (47,00 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
43. Short-term impacts of harvesting intensity on the upper soil layers in high karst Dinaric fir-beech forestsEmira Hukić, Matjaž Čater, Aleksander Marinšek, Mitja Ferlan, Milan Kobal, Daniel Žlindra, Hamid Čustović, Primož Simončič, 2021, izvirni znanstveni članek Povzetek: The present study addresses the short-term effects of different harvest intensities under close-to-nature selective management on the upper soil layers in Slovenian and Bosnian Dinaric karst fir-beech forests. The different harvest intensities coincided with the single-tree and irregular shelterwood management, common in the region. The effect of harvesting intensity on the upper soil layers (Ol, Of, Ol and 0%10 cm mineral soil) was investigated by a repeated measurements experiment in Slovenia on 27 research plots in close-to nature managed forests. The properties of the upper layers (concentration of SOC and TN, C/N ratio, weights, BD and SOC stocks) were analyzed twice, before (2011) and after (2014) treatment of 50% and 100% harvest intensity in relation to the total standing growing stock of trees. As a control, we used no-treatment <20% harvesting intensity plots. To extend this experiment, we added three comparable plots from the Bosnian site: one in an old-growth forest with 0% harvest intensity and two in the managed forest with <20% harvest intensity. The results of the assessment of mean differences indicated a significant influence of harvesting intensity on the decrease in SOC, TN concentrations, weights and SOC stocks in the organic layers and the increase in BD and SOC stocks in the 0%10 cm mineral soil. The highest relative decreases in Ol, Of and Oh SOC stocks occurred in 50% (%10 and %38%) and 100% (%16 and %49%) harvest intensities. Negligible relative differences in both organic and 0%10 cm mineral layers were found for the <20% harvest intensity in the region. The change in forest light conditions resulting from differences in canopy openness as a function of applied harvest intensity explained the significant difference in the properties of the upper soil layers. The impact of the short-term losses in SOC stocks, in terms of overall soil productivity, may depend on the regeneration dynamics and melioration methods. Ključne besede: close-to-nature forest management, harvest intensity, Calcic Cambisol, forest soil, soil organic carbon Objavljeno v DiRROS: 10.05.2021; Ogledov: 1247; Prenosov: 886
Celotno besedilo (18,42 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
44. Ocena stanja ohranjenosti habitatnega tipa 91E0* Obrečna vrbovja, jelševja in jesenovja v območju Natura 2000 Ličenca pri PoljčanahAjša Alagić, Lado Kutnar, Erika Kozamernik, Valerija Babij, Aleksander Marinšek, Janez Kermavnar, Anica Simčič, Ruben Šprah, 2021, izvirni znanstveni članek Povzetek: Stanje ohranjenosti sestojev habitatnega tipa 91E0* Obrečna vrbovja, jelševja in jesenovja (Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae) je v Sloveniji precej zaskrbljujoče. V Sloveniji je bilo njegovo stanje ocenjeno kot slabo, trend pa negativen, kar pomeni dodatno možnost poslabšanja. Omenjeni gozdni habitatni tip sodi med prioritetne ali prednostne habitatne tipe, za katere je predvidena posebna skrb Evropske skupnosti. Zaradi njegove majhnosti in fragmentiranosti je pogosto spregledan in tudi neustrezno obravnavan. Z namenom, da bi izboljšali njegovo prepoznavnost in spoznali njegove značilnosti na terenu, smo mu v okviru LIFE integriranega projekta za okrepljeno upravljanje Nature 2000 v Sloveniji namenili posebno pozornost. V raziskavi smo z uporabo metode terenskega kartiranja podrobneje proučili stanje sestojev habitatnega tipa 91E0* v območju Natura 2000 Ličenca pri Poljčanah. Na tak način smo ugotovili, kakšna je površina sestojev tega habitatnega tipa in jo primerjali z obstoječimi conami habitatnega tipa 91E0*. Ugotavljali smo pojavljanje ključnih drevesnih vrst oz. drevesno sestavo sestojev, njihovo pomlajevanje ter vrste pritiskov in groženj za habitatni tip 91E0* na tem območju. Izmed različnih znanih podtipov habitatnega tipa 91E0* smo na tem območju našli predvsem podtip nižinsko črnojelševje, pa tudi fragmente podtipa vrbovja s topolom. Ponekod so se tudi v gozdu pojavljali manjši sestoji vrb in ozkolistnega jesena. Ugotovili smo, da površine sestojev habitatnega tipa 91E0* na območju Natura 2000 Ličenca pri Poljčanah dejansko zavzemajo le približno četrtino površine obstoječih con habitatnega tipa. Analiza drevesne sestave sestojev je pokazala predvsem vraščanje smreke v sestojih črnojelševja, le-ta naravno ni prisotna v tem habitatnem tipu. Ugotovili smo, da je na proučevanem območju pomlajevanje črne jelše zelo okrnjeno. Na slabšanje stanja sestojev črnojelševja še dodatno vplivajo različni pritiski in grožnje, kot so bližina kmetijskih površin, odpadki, fragmentacija sestojev črnojelševja, širjenje invazivnih tujerodnih rastlin, vodne regulacije, bližina prometnic, izsuševanje rastišč idr. Stanje ohranjenosti sestojev tega habitatnega tipa je bilo posledično v večini primerov ocenjeno kot neugodno do slabo. Z namenom, da bi se stanje obrečnih gozdov na območju Ličence pri Poljčanah izboljšalo, smo v prispevku predlagali nekaj konkretnih ohranitvenih ukrepov Ključne besede: habitatni tip, črnojelševje, obrečni gozdovi, terensko kartiranje, stanje ohranjenosti, Alnus glutinosa, Natura 2000 Objavljeno v DiRROS: 14.04.2021; Ogledov: 1863; Prenosov: 659
Celotno besedilo (1,25 MB) |
45. |
46. Priročnik za fenološka opazovanja dreves v mestu in urbanih gozdovihUrša Vilhar, 2014, slovar, enciklopedija, leksikon, priročnik, atlas, zemljevid Ključne besede: fenologija, urbani gozdovi, monitoring, drevnine, drevesa, priročniki Objavljeno v DiRROS: 01.02.2021; Ogledov: 1614; Prenosov: 550
Celotno besedilo (1,17 MB) |
47. Go for Mura : upravljanje poplavnih gozdov v območjih Natura 2000 ob MuriŠpela Ambrožič Ergaver, Gregor Božič, Maarten De Groot, Andreja Ferreira, Tatjana Gregorc, Marjana Hönigsfeld Adamič, Anže Japelj, Andrej Kapla, Marko Kovač, Štefan Kovač, Lado Kutnar, Tom Levanič, Boštjan Mali, Aleksander Marinšek, Zdenka Mazej, Nikica Ogris, Špela Planinšek, Mitja Skudnik, Gabrijela Triglav Brežnik, Saša Vochl, Al Vrezec, 2017, strokovna monografija Povzetek: Vsebina publikacije na kratko povzema izsledke projekta Go for Mura. Predstavljeni so poplavni in močvirni gozdovi ob Muri, njihov pomen ter različni vidiki omenjenih gozdov, ki so bili raziskani tekom projekta. Predstavljene so ostale aktivnosti projekta . Ključne besede: Natura 2000, gospodarjenje, poškodovanost gozdov, poplavni gozd, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 18.01.2021; Ogledov: 1788; Prenosov: 547
Celotno besedilo (2,27 MB) |
48. Challenges and solutions in early detection, rapid response and communication about potential invasive alien species in forestsMaarten De Groot, Richard O'Hanlon, Erin Bullas-Appleton, György Csóka, Ágnes Csíszár, Massimo Faccoli, Eugenio Gervasini, Natalia Kirichenko, Márton Korda, Aleksander Marinšek, Nikki Robinson, Craig Shuttleworth, Jon Sweeney, Elena Tricarico, Laura Verbrugge, David Williams, Simon Zidar, Jana Kus Veenvliet, 2020, pregledni znanstveni članek Povzetek: Invasive alien species (IAS) are an important threat to forests. One of the best ways to manage potential IAS is through early detection and rapid response (EDRR) strategies. However, when dealing with IAS in forests, EU regulations are divided between phytosanitary regulations and IAS regulations. A version of EDRR for the former has been in place in the EU for more than 15 years while the latter is still in the process of being implemented. During 2019, a workshop was held to gather international experts on different plant health pests and IAS. The purpose of this workshop was to identify the opportunities and difficulties in applying the EDRR system in the EU phytosanitary and IAS legislation to four species for providing suggestions to improve the EDRR system. The model species are well known and come from different trophic levels. These species were the American pokeweed (Phytolacca americana), the grey squirrel (Sciurus carolinensis); and the plant health pests Geosmithia morbida and Emerald ash borer (Agrilus planipennis). We identified the similarities in the challenges of early detection, rapid response and communication of these species. For all species, difficulties in species identification, knowledge gaps on the pathways of spread, a lack of resources and uncertainty over which national government service was the competent authority were identified as the main challenges. Other challenges like public perception for the grey squirrel or methodological problems were species-specific. Regarding the rapid response: public perception, determination of the eradication area, sufficient scientific capacity and the lack of resources were common challenges for all species. Therefore, collaboration between institutes dealing with plant health pests and IAS can lead to better control of both groups of unwanted %organisms in forests. Ključne besede: early warning system, plant health legislation, EU IAS legislation, alien species, Geosmithia morbida, Emerald ash borer, American pokeweed, Grey squirrel, rapid response system Objavljeno v DiRROS: 11.12.2020; Ogledov: 1817; Prenosov: 729
Celotno besedilo (995,71 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
49. Pregled jelovih rastišč v SlovenijiIgor Dakskobler, Aleksander Marinšek, 2009, pregledni znanstveni članek Povzetek: Članek vsebuje pregled jelovih rastišč na ozemlju Slovenije. Našteli in kratko opisali smo deset jelovih (bukovo-jelovih, smrekovo-jelovih) združb. Nekatere uspevajo na svežih do vlažnih, nevtrofilnih ali acidofilnih rastiščih podgorskega in gorskega pasu (Galio-Abietetum, Bazzanio-Abietetum, Polysticho setiferi-Abietetum), druge na zelo skalnatih karbonatnih ali silikatnih rastiščih z inicialnimi tlemi (npr. Ribeso alpini-Piceetum, Neckero-Abietetum, Calamagrostio-Abietetum, Paraleucobryo-Abietetum). Jelka ima pomembno ekološko, biotopsko in gospodarsko vlogo v nekaterih bukovih (jelovo-bukovih) združbah (npr. Omphalodo-Fagetum, Homogyno sylvestris-Fagetum, Anemono-Fagetum). Uspeva v večini smrekovih združb, v macesnovju (Rhodothamno-Laricetum) in alpskem ruševju (Rhododendro hirsuti-Pinetum prostratae = Rhodothamno-Rhododendretum hirusti). Ključne besede: gozdne združbe, bela jelka, Abies alba, jelovi gozdovi, fitocenologija, sintaksonomija, Slovenija Objavljeno v DiRROS: 17.11.2020; Ogledov: 1664; Prenosov: 487
Celotno besedilo (675,63 KB) |
50. Towards a better early detection and rapid response system against invasive alien species in forestsMaarten De Groot, Jana Kus Veenvliet, Nikica Ogris, Aleksander Marinšek, Lado Kutnar, 2020, predgovor, uvodnik, spremna beseda Ključne besede: invasive alien species, plant health, tree health, forest health, early warning, rapid response Objavljeno v DiRROS: 16.11.2020; Ogledov: 1582; Prenosov: 851
Povezava na celotno besedilo Gradivo ima več datotek! Več... |