1. Forest managers’ perspectives on environmental changes in the biosphere reserve Mura-Drava-DanubeMarcus Sallmannshofer, Rok Damjanić, Harald Vacik, Marjana Westergren, Tjaša Baloh, Gregor Božič, Mladen Ivanković, Gyula Kovács, Miran Lanšćak, Katharina Lapin, Laszlo Nagy, Silvija Krajter Ostoić, Saša Orlović, Srđan Stojnić, Peter Železnik, Milica Zlatković, Silvio Schueler, 2023, izvirni znanstveni članek Povzetek: Riparian forests are particularly vulnerable to environmental change and anthropogenic influences because they are highly dynamic ecosystems, thus proper adaptation measures are crucial. The implementation of these measures, however, strongly depends on the actors’ perceptions of the specific problems occurring in such forests. For understanding the constraints of specific interest groups toward different adaptation activities, information in this field is essential. By conducting a questionnaire survey we explore how different types of forest managers, i.e., forestry professionals, forest owners, and conservation managers, perceive the effects of environmental change on forest management in the recently established Transboundary Biosphere Reserve Mura-Drava-Danube. We show that these forest managers are highly aware of ongoing environmental changes and appraise deteriorating forest conditions, especially after observing changes themselves. Abiotic damage is expected to increase the most, followed by biotic damage, the spread of non-native species, and tree dieback. Nearly 80% of the survey respondents expect further changes and almost all of them intend to adapt their management of forests to mitigate or prepare for these changes. Nevertheless, we show differences in sensitivity to change and willingness to initiate adaptation actions by assessing adaptation thresholds: conservation managers appear generally more tolerant to changes, which results in higher thresholds to initiate management adaptation than forestry professionals Ključne besede: biosphere reserve Mura-Drava-Danube, forest management, sensitivity to environmental change, stakeholder perception, adaptation thresholds, riparian forest tree species Objavljeno v DiRROS: 31.05.2023; Ogledov: 579; Prenosov: 408
Celotno besedilo (2,00 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
2. |
3. Priročnik za določanje korenin olesenelih rastlinTanja Mrak, Jožica Gričar, Peter Železnik, Hojka Kraigher, 2016, objavljeni povzetek znanstvenega prispevka na konferenci Ključne besede: določevalni ključi, znanstvene monografije, morfologija rastlin, anatomija rastlin, drobne korenine, EUFORINNO Objavljeno v DiRROS: 03.11.2021; Ogledov: 907; Prenosov: 0 |
4. Root growth dynamics of three beech (Fagus sylvatica L.) provenancesPeter Železnik, Marjana Westergren, Gregor Božič, Klemen Eler, Marko Bajc, Heljä-Sisko Helmisaari, Aniko Horvath, Hojka Kraigher, 2015, objavljeni povzetek znanstvenega prispevka na konferenci Objavljeno v DiRROS: 03.11.2021; Ogledov: 908; Prenosov: 556
Celotno besedilo (1,05 MB) |
5. |
6. |
7. |
8. Analize kakovosti sadik izbranih gozdnih drevesnih vrst v letih 2019, 2020 in 2021Peter Železnik, Natalija Dovč, Hojka Kraigher, 2021, izvirni znanstveni članek Povzetek: Slovenske gozdove vse bolj ogrožajo hitre podnebne spremembe, katerih posledice so izjemni vremenski pojavi. V ujmah se razgalijo večje površine gozdov, nastanejo poškodbe reproduktivnih delov krošenj, zaradi spremenjenih podnebnih razmer pa motnje reprodukcije gozdnega drevja. S premišljeno dopolnitvijo naravne obnove z umetno obnovo lahko povečamo odpornost gozdov pred prihodnjimi ujmami, z uporabo genetsko pestrega gozdnega reprodukcijskega materiala pa prilagoditveni potencial mladih sestojev. Osnova uspešne umetne obnove so kakovostne in rastiščnim razmeram prilagojene sadike. Uporaba nekakovostnih sadik ali celo sadik neustrezne provenience lahko povzroči dolgoročne neugodne posledice. Med letoma 2019 in 2021 smo v okviru projekta Presoja uspešnosti obnove gozdov s sadnjo in setvijo v Sloveniji (CRP V4-1819) izvedli meritve sadik sedmih drevesnih vrst na devetih lokacijah v Sloveniji. Pri presoji kakovosti sadik smo si pomagali z neposredno vidnimi in izmerljivimi značilnostmi. Opravili smo splošen pregled sadik, nato pa na vzorcu izmerili višino, premer koreninskega vratu in ocenili asimetričnost koreninskega sistema ter opazne deformacije. Pri sadikah bukve enake starosti smo opazili razlike v višini, debelini in tršatosti. Pri tem so se sadike bukve, katerih gozdni reprodukcijski material (GRM) je bil pridobljen iz istega gozdnega semenskega objekta (GSO), razlikovale med lokacijama sajenja. Mlajše in nepresajene sadike doba so bile v povprečju nižje, imele pa so večjo debelino koreninskega vratu kot eno leto starejše sadike in presajene sadike. Domnevamo, da je to odraz presaditvenega stresa. Sedem let stare sadike gorskega javorja so imele pričakovano večjo debelino koreninskega vratu, vendar pa so bile precej nižje od štiri leta mlajših sadik. Poleg tega so bile sadike gorskega javorja, katerih GRM je bil pridobljen iz istega GSO, na eni lokaciji sajenja precej bolj variabilne po velikosti kot na drugi lokaciji sajenja. Od vseh opazovanih parametrov se zdi tršatost kot relativna mera dober parameter, saj se je celo na omejenem obsegu podatkov izkazal kot zadosti dober pokazatelj kakovosti. Pri tem moramo upoštevati parametre, kot sta višina sadik in premer koreninskega vratu. Ocenjevanje asimetričnosti koreninskega sistema se je izkazala za zelo subjektivno metodo. Za ocenjevanje kakovosti sadik na osnovi merljivih znakov bi potrebovali orientacijske vrednosti parametrov, tako kot so bile poskusno ugotovljene za sadike smreke. Ključne besede: umetna obnova, sadike gozdnih drevesnih vrst, kakovost sadik, višina sadik, premer koreninskega vratu, tršatost, sajenje Objavljeno v DiRROS: 29.10.2021; Ogledov: 1316; Prenosov: 435
Celotno besedilo (480,01 KB) |
9. Guidelines for the production of planting material for restoration of riparian forestsGregor Božič, Marjana Westergren, Konrad Heino, Miran Lanšćak, Laszlo Nagy, Zoran Novčić, Sonja Rukavina, Silvio Schüler, Srdjan Stojnić, Peter Železnik, 2021, slovar, enciklopedija, leksikon, priročnik, atlas, zemljevid Objavljeno v DiRROS: 03.05.2021; Ogledov: 2346; Prenosov: 1510
Celotno besedilo (43,79 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
10. Protokol za določanje kvalitete sadik gozdnega drevja : Naloga JGS 3/2.4 "Analize kvalitete sadik in koreninskega sistema" : standardni operativni postopekPeter Železnik, Natalija Dovč, Tine Grebenc, Gregor Božič, 2021, elaborat, predštudija, študija Ključne besede: tehnična navodila, laboratorij, programska oprema, standardni operativni postopek, laboratorijska oprema, določenje kvalitete, kvaliteta sadik, koreninski sistem Objavljeno v DiRROS: 04.02.2021; Ogledov: 1594; Prenosov: 586
Celotno besedilo (1,96 MB) |