1. Ocena količinskega stanja podzemnih voda za Načrt upravljanja voda 2022–2027 (NUV III)Petra Souvent, Urška Pavlič, Mišo Andjelov, Nina Rman, Peter Frantar, 2023, original scientific article Abstract: Ocena količinskega stanja podzemnih voda je del Načrta upravljanja voda 2022–2027 (NUV III). Z njo po določenih kriterijih ovrednotimo količinsko stanje na 21 vodnih telesih podzemnih voda v Sloveniji kot »dobro« ali »slabo«. Ocena je izvedena s štirimi preizkusi, kjer analiziramo vpliv odvzemov (črpanih količin) podzemne vode na: količine podzemne vode in vodno bilanco, ekološko stanje površinskih vodnih teles, kopenske ekosisteme odvisne od podzemne vode in vdore slane vode ali vode slabše kakovosti v vodonosnik. Končno skupno oceno, na podlagi opravljenih preizkusov, določa kriterij najslabše ocene. Na podlagi rezultatov izvedenih preizkusov imamo 20 vodnih teles ocenjenih s skupno oceno »dobro«. Vodno telo Dravska kotlina pa je ocenjeno kot »slabo«, ker črpanje podzemne vode povzroča vdore vode slabše kakovosti v vodonosnik. Zadnja obdobna ocena količinskega stanja 1991–2020 razkriva, da imamo v plitvih vodonosnikih podzemnih vodnih teles letno na razpolago dobrih 4 milijarde m3 podzemne vode. Odvzemi podzemne vode (črpane količine) so v obdobju 2014–2019 v plitvih vodonosnikih dosegali povprečno 135 milijonov m3/leto. Na območju globokega geotermalnega vodonosnika v Murski kotlini so odvzemi v tem obdobju ocenjeni na 2,5 milijona m3/leto. Numerični modeli simulirajo omejeno napajanje, ki se kaže kot izcejanje iz okoliških kamnin v geotermalni vodonosnik v višini približno 2,3 milijona m3 termalne vode na leto. Keywords: podzemna voda, vodno telo, preizkus količinskega stanja, vodna bilanca, ekosistemi, odvzemi Published in DiRROS: 16.01.2024; Views: 459; Downloads: 137
Full text (18,22 MB) |
2. Groundwater Characterization by Means of Conservative (δ18O and δ2H) and Non-Conservative (87Sr/86Sr) Isotopic Values: The Classical Karst Region Aquifer Case (Italy–Slovenia)Chiara Calligaris, Kim Mezga, Francesca Federica Slejko, Janko Urbanc, Luca Zini, 2018, original scientific article Abstract: The study of the different hydrogeological compartments is a prerequisite for understanding and monitoring different fluxes, thereby evaluating the environmental changes in an ecosystem where anthropogenic disturbances are present in order to preserve the most vulnerable groundwaters from contamination and degradation. In many karst domains in the Mediterranean, areas groundwaters and surface waters are a single system, as a result of the features that facilitate the ingression of waters from surface to subsurface. This is also the case for the Classical Karst hydrostructure, which is a carbonate plateau that rises above the northern Adriatic Sea, shared between Italy and Slovenia. The main suppliers to the aquifer are the effective precipitations and the waters from three different rivers: Reka/Timavo, Soča/Isonzo and Vipava/Vipacco. Past and ongoing hydrogeological studies on the area have focused on the connections within the Classical Karst Region aquifer system through the analysis of water caves and springs hydrographs and chemographs. In this paper, the authors present new combined data from major ions, oxygen, hydrogen and strontium stable and radiogenic isotopes which have allowed a more complementary knowledge of the groundwater circulation, provenance and water-rock interactions. All the actions occurred in the framework of the European project HYDROKARST. Keywords: podzemna voda, kras, geokemija, izotopi, Hydrokarst projekt Published in DiRROS: 12.12.2023; Views: 414; Downloads: 239
Full text (4,83 MB) This document has many files! More... |
3. Pesticidi v vodonosniku Krško-Brežiškega poljaNina Mali, Anja Koroša, Janko Urbanc, 2021, original scientific article Abstract: Onesnaženje podzemne vode s pesticidi je splošno razširjen problem, tako v svetu kot tudi v Sloveniji. Glede na pretekle velike obremenitve podzemne vode s pesticidi, je bil namen predstavljene raziskave ugotoviti razširjenost pesticidov v podzemni vodi Krško-Brežiškega polja v obdobju 2018 - 2019 in pri tem preveriti uporabnost metode vzorčenja vode s pasivnimi vzorčevalniki. Skupno smo odvzeli 21 vzorcev podzemne vode na enajstih lokacijah in po dva vzorca v rekah Sava in Krka. V vodi smo določili 15 različnih pesticidov in njihovih razgradnih produktov. V vzorcih podzemne vode sta bila največkrat določena atrazin in njegov razgradni produkt desetilatrazin. Sledijo pesticidi desetilterbutilazin, terbutilazin, metolaklor ter simazin. V površinski vodi smo zaznali atrazin, desetilatrazin, klortoluron, metolaklor in terbutilazin. S kvalitativno metodo vzorčenja s pasivnimi vzorčevalniki smo v podzemni in površinski vodi odvzeli skupno 24 vzorcev. Izločili smo 8 pesticidov, ki se pojavljajo v dveh serijah. Pogostnost pojavljanja posameznih pesticidov je po obeh metodah primerljiva. Pasivno vzorčenje vode se je izkazalo za primerno metodo identifikacije prisotnosti pesticidov. Največje obremenitve s pesticidi na Krško-Brežiškem polju prihajajo s kmetijskih površin. Podzemna voda je bolj obremenjena s pesticidi v osrednjem delu polja v smeri toka od zahoda proti vzhodu. Atrazin in desetilatrazin sta še vedno, kljub dvajsetletni prepovedi, najpogosteje in v najvišjih koncentracijah zaznana pesticida v podzemni vodi Krško-Brežiškega polja. Keywords: podzemna voda, vodonosnik Krško-Brežiško polje, pesticidi Published in DiRROS: 09.03.2022; Views: 982; Downloads: 388
Full text (11,46 MB) |