1. |
2. |
3. Evaluation of water equivalency of Plastic waterTM for high-energy electron beams using IAEA TRS-398 code of practiceBožidar Casar, Urban Zdešar, Vlado Robar, 2004, original scientific article Abstract: Electrochemotherapy (ECT) is a novel method for efficient tumor treatment in clinical environment. It combines local drug delivery and application of shorthigh voltage pulses, which permeabilize the plasma membrane by electroporation. Drug can enter only the cells with permeabilzed membrane. Recently, medical device CliniporatorTM for controlled electroporation was developed. Here, we present a web-application that extends the functionality of this medical device. The aim of the application is to collect, store and toallow the analysis of every ECT application using this medical device. The application helps transferring data collected by dev;ce during the electroporation process to the central database, and enables filling of medical records through the web forms. The application is based on technologies ASP, HTML, Flash, JavaScript, XML and others. The application main advantages are easy and rapid data access, scalability and independence of client computer operating system as well as easy application debugging and upgrading. Published in DiRROS: 13.02.2024; Views: 303; Downloads: 78
Full text (146,09 KB) |
4. Evaluation of silicona microstrip detectors as X-ray sensors in digital mammographyTadej Mali, Vladimir Cindro, Marko Mikuž, Urban Zdešar, Breda Jančar, 1999, original scientific article Abstract: Background. Position sensitive silicon microstrip detectors are used as sensors for X rays in a digital imaging system. Silicon detectors were used inan edgeon geometry, yielding high X ray detection efficiency. Material and methods. A small detector system was assembled and tested. Images of a standard, 5 cm thick phantom were made and evaluated. It is demonstrated, thatthe use of silicon detectors in mammography could significantly contributeto a reduction of dose. All images were made with skin entrance doses lower than 1 mGy. Results and conclusion. Microcalcifications with a diameter of 350microm could still be detected with skin entrance doses of about 0.25 mGy. It was demonstrated that a 5 Ip/mm pattern can be detected. Image processing should further improve the image quality. Published in DiRROS: 22.01.2024; Views: 424; Downloads: 106
Full text (688,49 KB) |
5. Tehnične zahteve za kakovostno mamografsko opremoUrban Zdešar, 1999, professional article Abstract: V prispevku so naštete zahteve, ki jih morajo izpolnjevati moderne mamografskerentgenske naprave. Ob koncu je našteta še druga oprema, ki je tudipomembna za doseganje visoke kakovosti mamogramov. Published in DiRROS: 08.12.2023; Views: 430; Downloads: 103
Full text (188,75 KB) |
6. Kakovost mamografskih slik in doze pri mamografiji v SlovenijiUrban Zdešar, 1999, review article Abstract: Prvi pogoj za učinkovito zgodnje odkrivanje raka dojke so kakovostni mamogrami. Načela varstva pred sevanjem pa zahtevajo še, da so ti narejeni ob čim nižji dozni obremenitvi za slikano žensko. Le če dosežemo oboje, lahko govorimo o kakovostni mamografiji. Pri nadzoru mamografskih rentgenskih napravv Sloveniji določimo povprečno prejeto dozo na dojko, s pomočjo mamografskega fantoma pa poskušamo oceniti kakovost mamogramov. Rezultati nadzora v obdobju med letoma 1996 in 1999 kažejo, da je stanje tehnične kakovosti mamografij v Sloveniji primerljivo s stanjem v razvitem svetu. Še vedno pa so nekate težave, kot so podeksponirani mamogrami, razmeroma pogoste.Vsaj nekatere med njimi bi odpravili programi preverjanja kakovosti, ajih zaenkrat nima še nobena od mamografskih diagnostik v Sloveniji. Published in DiRROS: 08.12.2023; Views: 407; Downloads: 105
Full text (580,05 KB) |
7. Vsakodnevna kontrola kakovosti mamografijUrban Zdešar, Sebastjan Korat, Zvonko Krajnc, 2001, published professional conference contribution Abstract: Preverjanje kakovosti v mamografiji, kot ga poznajo razvite države, je v Sloveniji šele na začetku. Gre za preproste meritve, s katerimi določamo vrednosti parametrov, ki vplivajo na kakovost mamografskih slik in dozo. Prispevek opisuje zasnovo programa preverjanja kakovosti, ki ga izvajajo na radiološkem oddelku Onkološkega inštituta v Ljubljani. Prvi rezultati programabodo pomagali predvsem razumeti razliko med normalnim spreminjanjem delovanja opreme in večjimi neujemanji in trendi. Prav pravočasno zaznavanje takšnih sprememb je glavni namen preverjanja kakovosti. Published in DiRROS: 30.11.2023; Views: 428; Downloads: 120
Full text (454,67 KB) |
8. Zagotavljanje in preverjanje kakovosti v mamografijiUrban Zdešar, 1998, review article Abstract: Mamografija je zaradi specifičnih lastnosti sprememb v dojki, ki jih poskušamoodkriti, tehnično ena najbolj zahtevnih radioloških preiskav. Kakovostna mamografija ne pomeni samo dobrega mamograma temveč tudi čim nižjo možno dozo sevanja, ki jo pri preiskavi prejme preiskovana dojka. Zato kriteriji za ocenjevanje kakovosti poleg diagnostičnih zahtev vsebujejo tudi kriterije, ki se nanašajo na obsevanost pacientk. Osnovni pogoji za kakovostnoizvajanje mamografije so izurjeno osebje, ustrezna oprema in dobra organiziranost. Sem sodi tudi program preverjanja kakovosti. Ta je v prvi vrsti namenjen zdravniku, ki mu informacije s slike pomagajo določiti diagnozo. Nekatere parametre kakovosti lahko preverjamo kar na samih mamogramih, fizikalno-tehnične parametre, ki najbolj vplivajo tako na kakovostslik kot tudi na prejeto dozo, pa preverjamo z rednimi poizkusi posameznih delov mamografskega diagnostičnega sistema. V prispevku je opisanihnekaj preprostih preskusov, ki naj bi se izvajali pogosteje (dnevno, tedensko), in našteta oprema, ki bi jo za to potrebovali. Published in DiRROS: 22.11.2023; Views: 366; Downloads: 133
Full text (317,80 KB) |
9. Programske smernice DORAMateja Kurir-Borovčić, Amela Duratović Konjević, Katja Jarm, Katarina Nagode, Maksimiljan Kadivec, Zvonka Kastelic, Veronika Kutnar, Andraž Perhavec, Barbara Skubic-Vengušt, Stanka Sabo, Špela Sitar, Stančka Suljić, Cveto Šval, Anastazija Šelih, Vesna Škrbec, Miloš Vrhovec, Sonja Tomšič, Katarina Torkar, Urban Zdešar, Kristijana Hertl, 2022, professional monograph Abstract: Državni presejalni program za raka dojk DORA (v nadaljevanju: program DORA) vabi ženske med 50. in 69. letom vsaki dve leti na presejanje z mamografijo, katerega cilj je zmanjšati umrljivost za rakom dojk v ciljni populaciji za 25 do 30 odstotkov. Nosilec programa DORA je Onkološki inštitut Ljubljana. Presejalno mamografijo opravlja 16 javnih zdravstvenih zavodov po Sloveniji na 20 digitalnih mamografih s kadri, ki so za svoje delo posebej usposobljeni. Dodatno diagnostiko in zdravljenje raka dojk, odkritega v presejanju, izvajata presejalno-diagnostična centra na Onkološkem inštitutu Ljubljana in v Univerzitetnem kliničnem centru Maribor. Te programske smernice opredeljujejo presejalno politiko programa DORA, postopek obravnave žensk, organizacijo in dejavnosti programa DORA. Delijo se na upravljalske, zdravstvene in druge storitve. Sestavni del teh programskih smernic je tudi določitev strokovnega nadzora, ki se opravlja v presejalnem programu, ter podrobnejši Standardni operativni postopki (SOP) delovanja programa DORA. Sestavni del tega dokumenta so tudi Protokoli in priloge. Keywords: rak dojke, programske smernice, presejalni programi, svetovanje Published in DiRROS: 08.12.2022; Views: 839; Downloads: 343
Full text (328,03 KB) This document has many files! More... |
10. |