1. Inventory and DNA-barcode library of ground-dwelling predatory arthropods from Krokar virgin forest, SloveniaŽan Kuralt, Urška Ratajc, Neža Pajek Arambašić, Maja Ferle, Matic Gabor, Ivan Kos, 2022, original scientific article Abstract: Background
At a time of immense human pressure on nature and the resulting global environmental changes, the inventory of biota - especially of undisturbed natural areas - is of unprecedented value as it provides a baseline for future research. Krokar, an example of such an undisturbed area, is the largest virgin forest remnant in Slovenia. It is located in the Dinaric Alps, which are believed to harbour the most diverse fauna of soil invertebrates in Europe. Nevertheless, the soil fauna of the Krokar virgin forest has not been thoroughly studied. Moreover, modern taxonomic approaches often rely on genetic information (e.g. DNA-barcodes), while extensive reference libraries from the Dinaric area are lacking. Our work, therefore, focused on addressing this lack of faunistic and genetic data from the Dinaric area.
New information
A total of 2336 specimens belonging to 100 taxa (45 spiders, 30 centipedes, 25 ground-dwelling beetles) were collected and deposited to GBIF. DNA-barcodes of 124 specimens belonging to 73 species were successfully obtained and deposited in GenBank and BOLD databases. Keywords: zoology, faunistics, primary forest, Slovenia Published in DiRROS: 16.07.2024; Views: 145; Downloads: 63
Full text (458,32 KB) This document has many files! More... |
2. Analiza vsebine iztrebkov volka (Canis lupus) v SlovenijiMiha Krofel, Ivan Kos, 2010, other scientific articles Abstract: Volk (Canis lupus) je oportunistični plenilec, ki pleni predvsem velike sesalce. Njegova prehrana se zelo razlikuje med posameznimi območji, zato je pomembno pridobiti lokalne podatke iz različnih delov njegovega areala. V Sloveniji je prehrana volka slabo raziskana. V članku predstavljamo rezultate preliminarne raziskave, v kateri smo analizirali 30 iztrebkov volkov, nabranih po večjem delu razširjenosti volka v Sloveniji. S pomočjo mikroskopskeanalize dlak in preiskave zob ter postkranialnih delov skeleta iz iztrebkov smo določili plenske vrste ter izračunali njihovo frekvenco pojavljanja in delež zaužite biomase. Kot glavni plen volka v Sloveniji so se izkazali cervidi (Cervidae), ki smo jih našli v 87 % iztrebkov in so sestavljali 85 % zaužite biomase. V manjši meri so se volkovi hranili še z mladiči divjega prašiča (Sus scrofa; 7 % iztrebkov, 5 % zaužite biomase) in ostanki domačih živali (7 % iztrebkov, 10 % zaužite biomase). Keywords: volk, sivi volk, Canis lupus, prehrana, analiza iztrebkov, plenilstvo, Slovenija Published in DiRROS: 12.07.2017; Views: 4898; Downloads: 2071
Full text (88,51 KB) |
3. Struktura gozdnega sestoja vpliva na biodiverzitetoTanja Grgič, Ivan Kos, 2004, review article Abstract: Za zdravo delovanje gozda je potrebna biodiverziteta na zadovoljivo visoki ravni, zato mora biti njeno varovanje vključeno v gospodarjenje z gozdom. Ob naravni dinamiki gozda se vsaka združba na določeni lokaciji nenehno spreminja. Le z ustrezno strukturo lahko gozd nudi življenjski prostor različno občutljivim vrstam in tako zagotavlja diverziteto. Za odgovor na vprašanje, kakšna je ustrezna struktura, so nujne raziskave biodiverzitete v različno strukturiranih in različno starih sestojih. Pregledni članek povzema izsledke raziskav na različnih skupinah nevretenčarjev, ki so tako številčno kot funkcionalno zelo pomembni, zaradi svoje telesne zgradbe pa še posebej občutljivi na okoljske razmere. Združbe iz različnih razvojnih faz se večinomarazlikujejo med seboj, vrstna diverziteta pa je odvisna od strukture gozda. Med ekologi se je uveljavilo mnenje, da je ustrezna strategija za ohranjanje biodiverzitete zagotovitev heterogenosti okolja na različnih nivojih. Mozaik različnih razvojnih faz velikosti skupine ali gnezda v gozdni pokrajini zagotavlja ustrezne razmere za različno zahtevne vrste in njihove premike na ustrezno območje ob spremembah in motnjah v gozdu. Keywords: biodiverziteta, struktura sestoja, gozdarsko načrtovanje, razvojne faze gozda, heterogenost okolja Published in DiRROS: 12.07.2017; Views: 4612; Downloads: 1967
Full text (715,94 KB) |
4. Nekatere značilnosti biotske pestrosti živalstva slovenskih gozdovIvan Kos, 2000, review article Abstract: Ve~ kot polovico slovenskega ozemlja pokriva gozd, ki je najpomembnej{a naravna dedi{~ina. Zaradi sonaravnega gospodarjenja je dobro ohranjen, z bogato razvitimi rastlinskimi in `ivalskimi zdru`bami. V njem prebiva ve~ina slovenskih `ivalskih vrst in njihovo pre`ivetje je odvisno od stanja gozda. Vrstno sestavo slabo poznamo, natan~neje so na posameznih mestih obdelane le nekatere `ivalske skupine, kot so sesalci (Mammalia), ptice (Aves), metulji (Lepidoptera), pajki (Aranea), strige (Chilopoda), oribatide (Oribatida), de`evniki (Lumbricidae) in druge. Rezultati teh obdelav ka`ejo na veliko alfa in gama diverziteto, ki ju razlagamo z ohranjenostjo gozdnih ekosistemov, dana{njo klimo, orografsko in reliefno razgibano pokrajino, heterogenostjo geolo{ke podlage in tal. Velika vrstna raznolikost nevreten~arjev in {tevilne endemne vrste posameznih manj{ih obmo~ij so posledica bli`ine refugijev v posameznih klimatskih obdobjih. Fragmentacija populacij v preteklosti je pogojevala polihotomno speciacijo. Biodiverziteta gozdnate krajine je ogro`enazaradi globalnih sprememb in poseganja ~loveka. Klimatska sprememba jenapomembnej{a globalna sprememba, ki spreminja osnovno vegetacijsko sestavo.^lovek negativno vpliva na biodiverziteto gozda s fragmentacijo gozda,pri ~emer so prizadete predvsem specializirane gozdne vrste. S selektivno se~njo in pomlajevanjem vpliva na osnovno vegetacijsko sestavo, razporeditev in dele`e posameznih razvojnih faz ter na koli~ino mrtve biomase. Keywords: biotska pestrost, vrstna raznolikost, vrstna diverziteta, živalstvo, gozd, biogeografija, Slovenija Published in DiRROS: 12.07.2017; Views: 4678; Downloads: 1900
Full text (1002,45 KB) |