1. Importance of habitat context in modelling risk maps for two established invasive alien plant species : the case of Ailanthus altissima and Phytolacca americana in Slovenia (Europe)Maarten De Groot, Erika Kozamernik, Janez Kermavnar, Marija Kolšek, Aleksander Marinšek, Andreja Nève Repe, Lado Kutnar, 2024, izvirni znanstveni članek Povzetek: Forests are important ecosystems that face threats from climate change and global environmental shifts, with invasive alien plant species being a significant concern. Some of these invasive species have already become established, while others are in the process of naturalisation. Although forests are a relatively stable ecosystem, extreme weather events increase their vulnerability to change, and clearings left after natural disturbances are particularly susceptible to invasion by alien plant species (IAPS). We created risk maps of two species that have spread rapidly in the last decade: American pokeweed (Phytolacca americana) and the tree of heaven (Ailanthus altissima). We prepared a generalised linear model based on the occurrence data collected within the LIFE ARTEMIS project. Eleven environmental variables were used to determine habitat characteristics. We constructed two models for each species: one covering the entirety of Slovenia and the other specifically for the forested areas in Slovenia, with the latter incorporating forest-specific variables (such as forest sanitation felling and monocultures). We observed the presence of both species at lower altitudes and in close proximity to water sources. American pokeweed tends to occur nearer to railways, while the presence of the tree of heaven is associated with areas lacking carbonate parent material and influenced by land use patterns. In forested areas, the occurrence of American pokeweed is influenced by forest habitat characteristics, such as disturbances caused by extreme weather events or the prevalence of Norway spruce monocultures. In contrast, the occurrence of the tree of heaven is influenced by more general environmental variables, such as altitude and proximity to railways. Consequently, we have generated risk maps for the entirety of Slovenia and separately for forested areas, both of which indicate similar levels of risk, particularly for the tree of heaven. The risk map for American pokeweed highlights numerous vulnerable areas, especially forest edges, which are highly susceptible to invasion. Furthermore, there is a higher likelihood of this species occurring in areas that have undergone sanitation felling. This study suggests that the production of risk maps of IAPS could be improved by focussing on habitat types and taking into account habitat-specific variables. This approach could enhance the early detection and management of these invasive species. Ključne besede: American pokeweed, tree of heaven, species distribution modelling, forests, forest disturbance, habitat suitability Objavljeno v DiRROS: 26.03.2024; Ogledov: 136; Prenosov: 63
Celotno besedilo (1,72 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
2. |
3. |
4. Razširjenost dvojnozobega smrekovega lubadarja (Ips duplicatus) v Sloveniji v letu 2023Maarten De Groot, Tine Hauptman, Marija Kolšek, 2023, drugi znanstveni članki Povzetek: Članek prikazuje rezultate raziskave razširjenosti vrste Ips duplicatus (Sahlberg, 1836) v Sloveniji v letu 2023. Uporabili smo 14 režastih pasti tipa Theysohn, ki so bile opremljene s feromonom Dupliwit. V raziskavo smo vključili tudi tri križne prestrezne pasti brez feromona, ki so bile postavljene v sklopu drugega projekta in smo v njih odkrili vrsto I. duplicatus. Prisotnost vrste smo potrdili na šestih lokacijah, skupno pa smo ujeli osem osebkov. Predstavljena je razprava o pomenu teh najdb v kontekstu razširjenosti, spremljanja in upravljanja dvojnozobega smrekovega lubadarja. Ključne besede: gozdovi, varstvo gozdov, monitoring, navadna smreka, Picea abies, podlubniki, invazivna tujerodna vrsta Objavljeno v DiRROS: 10.01.2024; Ogledov: 219; Prenosov: 98
Celotno besedilo (575,46 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
5. |
6. Bolezni, škodljivci in sušni stres pri navadni bukvi v različnih scenarijih podnebnih sprememb (V4-2026) : Aktivnost 4.1: Priporočila in usmeritve za dolgoročno gospodarjenje z navadno bukvijo z vidika njenega zdravjaNikica Ogris, Maarten De Groot, Barbara Piškur, Marija Kolšek, 2023, elaborat, predštudija, študija Ključne besede: navadna bukev, gospodarjenje, gozdnogospodarski načrt, usmeritev, strategija Objavljeno v DiRROS: 03.11.2023; Ogledov: 397; Prenosov: 120
Celotno besedilo (294,07 KB) |
7. |
8. Predlog optimalnega števila in lokacij kontrolno-lovnih nastav za prezimele osebke osmerozobega smrekovega lubadarja (Ips typographus) za leto 2023Nikica Ogris, Marija Kolšek, 2023, drugi znanstveni članki Ključne besede: gozdovi, varstvo gozdov, kontrolno-lovne nastave, postopek optimizacije, osmerozobi smrekov lubadar, Ips typographus, smreka, Picea abies, spremljanje, monitoring, zatiranje Objavljeno v DiRROS: 03.02.2023; Ogledov: 453; Prenosov: 210
Celotno besedilo (609,54 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
9. |
10. Vloga javne gozdarske službe pri obvladovanju požara Goriški Kras in posledice požara za gozdne ekosistemeAleš Poljanec, Boris Rantaša, Jaša Saražin, Branka Gasparič, Matej Kravanja, Marija Kolšek, Boštjan Košiček, 2022, strokovni članek Povzetek: Požar Goriški Kras, ki je vzplamtel 15. 7. 2022, pogašen pa je bil 29. 7. 2022, je doslej največji požar v Sloveniji, saj je zajel skupaj 3.707 ha površin, od tega 2.902 ha gozdov. Pogorela površina v Sloveniji in Italiji skupaj obsega okoli 4.500 ha. V intervencijo gašenja požara je bila že prvi dan nastanka požara vključena javna gozdarska služba, ki jo opravlja Zavod za gozdove Slovenije. Gozdarji so štabu za vodenje intervencije dali na voljo gozdarske karte z zarisom vseh prometnic. Zaradi dobrega poznavanja terena je bila glavna naloga ZGS sprva pomagati posameznim gasilnim enotam pri orientaciji v prostoru in usmerjanju po protipožarnih presekah in gozdnih cestah. V času največjega razvoja požara so bile naloge delavcev ZGS preusmerjene v sečnjo ob prometnicah in naseljih, kjer bi bilo mogoče ustaviti širjenje požara. V aktivnost so se vključili tudi gozdarji družbe Slovenski državni gozdovi (SiDG) in iz ZGS vpoklicani izvajalci sečnje in drugih del na protipožarnih presekah ter prostovoljci. Neposredna škoda v gozdovih je bila ocenjena na 24,9 milijona evrov, požar pa je pomembno prizadel tudi ekološke in socialne funkcije gozda Ključne besede: požari v naravnem okolju, Goriški Kras, javna gozdarska služba, intervencijski posek, protipožarno varstvo Objavljeno v DiRROS: 13.12.2022; Ogledov: 591; Prenosov: 160
Celotno besedilo (856,14 KB) |