61. Kavka, Corvus monedula : ptica leta 2000Jakob Smole, Damijan Denac, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: Kavke Corvus monedula so najmanjše in najživahnejše predstavnice rodu vranov (Corvus). Kot zveste človekove spremljevalke poseljujejo tako velika mesta kot vasi ter poživljajo pokrajino s svojimi zvonkimi klici in zračnimi akrobacijami. Od drugih vranov se razlikujejo po manjši velikosti, krajšem kljunu, sivem zatilju in svetli šarenici. Kljub živahnemu značaju in prisotnosti v neposredni človekovi bližini ali pa morda prav zaradi tega je bila kavka dolgo časa prezrta, zato je prav, da ji v prihodnje namenimo več pozornosti. Ključne besede: kavka, ptice, zoologija Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 86; Prenosov: 70
Celotno besedilo (2,27 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
62. Pomagajmo pticam : nameščajmo gnezdilniceDamijan Denac, Leon Kebe, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: Gnezdilnice nadomeščajo naravna dupla, ki so zaradi intenzivne sečnje starih dreves vse redkejša. Drevesna dupla so za mnoge vrste ptic in drugih živali (netopirji, različne žuželke) edino mesto, kjer lahko uspešno speljejo naraščaj. Nekatere izmed teh vrst (na primer smrdokavra (Upupa epops), pogorelček (Phoenicurus phoenicurus), čuk (Athene noctua) so postale že zelo redke in močno ogrožene. Eden od vzrokov ogroženosti je tudi pomanjkanje primernih mest za gnezdenje – dupel. Z nameščanjem gnezdilnic lahko tem vrstam pomagamo. Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 68; Prenosov: 31
Celotno besedilo (578,12 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
63. |
64. Mestna lastovka Delichon urbica : ptica leta 2002Damijan Denac, Katarina Denac, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: V mednarodnem letu gora je ptica leta mestna lastovka, ki je pred koncem 19. stoletja naseljevala le skalnate pečine visokogorja in obalnih klifov. Potem je začela postopno osvajati človekova naselja. Gnezda je pričela graditi na stenah stavb, ki spominjajo na njena naravna gnezdišča. Neustrašno jih je pripenjala tudi v kote oken, kjer so njeno življenje budno spremljali ljudje. Danes večina evropske populacije gnezdi le še v vaseh in mestih, redkokje so se ohranile kolonije v skalnih stenah. Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 89; Prenosov: 37
Celotno besedilo (350,23 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
65. National biosafety framework for Slovenia2003, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: Modern biotechnology raises different types of issues which should be addressed at the appropriate time and level in accordance with the subsidiary principle. Strengthening and/or developing adequate mechanisms and authorities concerns should base on sound scientific data and clear correct facts. Such biosafety framework has also to be capable of safeguarding the environment, biodiversity, the multifuctionality of our agriculture, and allowing consumer to choose if they wish between the products of genetically modified organisms (GMOs), conventional or organic agriculture. It should enables our industry to seize the opportunity that these technology offers, for the ultimate benefit as society at large.
Potential risk assessment of GMOs involves technical and regulatory procedures to work best with public involvement and dissemination of information, and with respect to the legislation of GMOs and their products. Consequently, the establishment of a national biosafety system is a common need. It is important that each element of it presents unique management challenges and resources requirements, which should be review during the national case studies, and working group exercises. We should not transfer biosafety schemes from others without being critical. From a global perspective, the implementation of such system can also be mutually supportive and should provide a sound international framework in order to promote the safe development of modern biotechnology, its acceptability and its use in Slovenia.
The Government has defined modern biotechnology as one of the priority area of research and technological development, where Slovenia has comparative advantage and critical mass of knowledge and strengthening is given to the importance of the investment in national research, in order to create conditions for scientists to work effectively and transfer skills to industry where necessary.
In view of the above, the support in form of the UNEP/GEF project ìDevelopment of National Biosafety Framework for Sloveniaî was extremely valuable to ensure effective and efficient system with respect to the adopted legislation.
This document serves as a basic guide to the implementation of the biosafety system. The involvement of different ministries and several stakeholders in the preparation of this document ensures that different views were taken into account when developing effective and efficient system to enable safe use of GMOs in Slovenia. Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 56; Prenosov: 24
Celotno besedilo (821,97 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
66. Morski datlji? Ne, hvala!2010, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: Pod imenom Morski datlji? Ne, hvala! izvajamo projekt, katerega namen je ozaveščanje javnosti o načinih varovanja morskih datljev in morskega okolja ter o tem, kako nevarno za zdravje je lahko uživanje teh školjk. Ključne besede: morski datlji, školjke, zavarovane vrste Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 97; Prenosov: 42
Celotno besedilo (556,52 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
67. Letno poročilo 2009-2010 : Nacionalni inštitut za biologijo2011, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: »Iz take smo snovi kot sanje« je rekel Shakespeare. Jaz pa pravim: »Iz take smo snovi kot znanje... Spoznanje je misel, ki jo ujamemo v letu, jo umestimo v svoje pasti in udejanimo v svojem znanstvenem poskusu. Potem okameni in postane stvarnost. Znanje postavimo v nek kontekst. Kamenček v mozaiku, kamor morda sploh ne sodi, a vendarle se prej ali slej umesti, kamor res sodi.«
Ali pa ne! Kam bo sodila naša misel jutri, ko bo fluidni mozaik našega spoznanja o vsem kar nas obdaja in kar počnemo, dobil spet drugo podobo – ne vemo ..! Ali nam bo dano kdaj spoznati predvsem človeka samega, spletne mreže naših nevronov? Ali nam bo dano to spoznanje ali ne, je težko reči, saj je eno človeško življenje za to prekratko. Rodimo se in umremo v ne-vedenju. Tako sama vidim svoje delo. Tako raziskovalci tu gledamo živa bitja in naravo – biologijo. Mnogo bolje bo danes o tem govoril naš znanstveno - umetniški film, zato bodi dovolj..!
Ker dan zahteva od nas še mnogo več – treba je preliti to znanje med ljudi. Treba ga je dajati mladim raziskovalcem. So kot nežni cvetovi, žejni jutranje rose učenosti - a so tudi zahtevni, neusmiljeni, brezsramni in izčrpavajoči. A prav vzgoja mladih raziskovalcev, ki jih pri nas opremimo še z dodatnimi znanji in veščinami tako, da bodo kos vsem izzivom družbe in gospodarstva, je pomembno poslanstvo NIBa. Ti novi doktorji znanosti, ki izhajajo iz našega dela, bodo namreč nujno potrebna gonilna sila inovativnega razvoja Slovenije.
A sedanjost zahteva tudi, da pretopimo znanje v zlato. Žal nismo alkimisti in vmes – med znanjem in bogastvom je še mnogo, na kar ne moremo vplivati. Je kopica drugih elementov in podpornih sistemov, za katere znanost in znanstveniki sami ne moremo dosti narediti. Lahko le pomagamo graditi ta podporni sistem do mere, ko bo zlitje z njim rodilo resnično konkurenčnost in uspeh. A to se ne doseže čez noč...
Ko se obračam v zgodovino, ugotavljam, da smo bili včasih že kar na pravi poti. Da smo se znali odrekati in videti višje cilje. Znanost je že lepo shodila in rastoča industrija 70-80 let ji je znala podajat roko. A to so bili drugačni časi in kaj se je zgodilo potem – je preveč za današnji slavnostni dan!
Nekako v tistem času se je rodil NIB. Vizionarski pogled prof. Miroslava Zeia, pobudnika ustanovitve našega instituta, se je danes uresničil. NIB torej ni rodila politika za razliko od večine, posebno naravoslovno tehničnih inštitutov, ki so imeli zato tudi potrebno državno podporo. NIB je rasel kot samorastnik, samosvoje, kar nas je utrdilo za preživetje, tudi za prihajajoče obdobje.
Tako ga danes zaradi odličnega znanstvenega dela in kompetentnih raziskovalcev nova tehnološka predvidevanja vključujejo kot močnega partnerja v svojem razvoju. Posebno v zadnjem desetletju zaznamo prodor, tako v znanstvenem delu z naraščajočimi dobrimi publikacijami (npr. v prestižni reviji Nature) kot tudi na razvojnem področju.
V 70 letih se je inštitutu priključila Mor - ska biološka postaja (MBP), ki je ime - la pomemben vpliv tudi na delo na - ših drugih področij, kot so bile tedaj rastlinska fiziologija, entomologija in predvsem raziskave ekosistemov. MBP je namreč že takrat izvajala svo - je družbeno pomembno poslanstvo v strateškem delovanju na področju razvoja in raziskav širšega obalnega okolja in upravljanja z morskimi viri. Podobno smo danes tudi na skoraj vseh področjih svojega dela in eksper - tize stalni partner ministrskih služb in agencij, prvenstveno na področju oko - lja, kmetijstva in zdravstva. Postali in ostali smo - na eni strani nepogrešljivi izvajalec in na drugi svetovalec politi - ke pri načrtovanju njenega razvoja, ne nazadnje tudi na več segmentih nujne sinhronizacije z Evropsko politiko in direktivami.
V zadnjem desetletju smo uspeli ob pod - pori resornega ministrstva za znanost, visoko šolstvo in tehnologijo posodo - biti infrastrukturo MBP, tako da je ta danes ena najmodernejših ustanov na severnem Jadranu in okolici. Upamo, da bomo to lahko storili tudi v Lju - bljani na Biološkem središču, saj že po petnajstih letih po vselitvi to poka po šivih, predvsem zaradi prodora mla - dih ljudi, ki prihajajo na NIB, vse več tudi iz tujine.
Biologija je danes namreč v svetu ena najbolj hitro se razvijajočih disciplin in prodira v mnoge pore novih teh - nologij – od klasičnih vrst biotehno - logije do nano-tehnologij in celo do vesoljskih tehnologij – česar se prav doma premalo zavedamo! Sodelovati s poslovnim sektorjem poskušamo, bodisi preko vključevanja v nove Cen - tre odličnosti, Centre kompetentnosti ter preko možnih povezovanj s pod - jetji doma in tudi preko naših meja, poskušamo… A po mojem osebnem prepričanju je najbolj učinkovito usta - navljanje lastnih podjetij, strategija, ki je prav ob 50 letnici rodila naše prvo odcepljeno podjetje Biosistemika, ki je zrasla iz naših raziskav s področja sistemske biologije.
Predmet naših raziskav je torej zelo ra - znolik - od bakterij do človeka in njegovega okolja. Rdeča nit je seveda ohranjene zdravega okolja za zdrave - ga človeka, kar je nedvomno najvišja kakovost življenja.
Naj tu končam. Vabim vas torej v prije - ten popoldan, ko boste občutili biolo - gijo in se s tem zavedli sebe kot živega bitja, ki je le del narave in nič več, a nič manj kot to.
Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 82; Prenosov: 72
Celotno besedilo (5,20 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
68. Zbornik prispevkov [!] : Sečoveljske soline kot znanstvenoraziskovalni in izobraževalni bazen2012, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: Sečoveljske soline so v slovenskem in širšem sredozemskem prostoru priznane kot izjemna lokaliteta, znana tako po svoji izjemni biotski raznovrstnosti (ornitofavna, halofitna vegetacija, redke in ogrožene vrste, izjemna pestrost habitatnih tipov) kot tudi po raznih posebnostih, ki so že od nekdaj pritegnile pozornost širše znanstvene srenje, od kemikov, biokemikov, mikrobiologov, geologov, farmacevtov in pestre množice drugih raziskovalcev. Sečoveljske soline predstavljajo danes, v času globalnega in hitrega izginjanja mokrišč v Sredozemlju in tudi drugod, uspešen model sobivanja trajnostne gospodarske panoge in varovanje izjemne naravne in kulturne dediščine. Ključne besede: varstvo narave, raziskovanje, mokrišča, biološka raznovrstnost, solinarstvo, turizem, trajnost, krajinski parki, geologija, zborniki, povzetki Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 73; Prenosov: 70
Celotno besedilo (1,86 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
69. |
70. Projekt SloWolf : povzetek rezultatov, poročilo za laikeAleksandra Majić Skrbinšek, 2015, druge monografije in druga zaključena dela Povzetek: Cilj projekta je dolgoročno varstvo volkov, njihovega plena in habitata v Sloveniji ter izboljšanje sobivanja ljudi in volkov. Slednji so naravni plenilci prostoživečih parklarjev, ki živijo v slovenskih gozdovih. Živijo v družinah (tropih) in za preživetje potrebujejo velika območja. V Sloveniji je bilo o populacijski dinamiki, kot npr. povprečno število volkov v tropu, velikost teritorijev, število tropov v državi, pred izvajanjem projekta veliko neznanega. Tudi odnos ljudi do volka je zelo različen. V konflikt z volkovi pogosto prihajajo predvsem lovci in rejci drobnice, saj volkovi plenijo lovne vrste divjadi in domače živali, predvsem drobnico. Hkrati pa volkovi predstavljajo simbol divjine in ohranjene narave. Varstvo volkov je tako zaradi navzkrižja interesov, majhne velikosti populacije in zahtevnega spremljanja varstvenega statusa zelo kompleksno. Dolgoročno preživetje te vrste in sobivanje z ljudmi je v Sloveniji odvisno od več prepletenih dejavnikov. Slednje smo preučevali tekom projekta, se neposredno ukvarjali z najbolj perečimi med njimi, pridobili zajetno količino novega znanja, povezali najpomembneješe interesne skupine za varstvo volka, pomagali izboljšati zakonodajo in tako s kombinacijo vsega tega pripravili trdno osnovo za uspešno varstvo in upravljanje te karizmatične velike zveri v prihodnje Ključne besede: volkovi, projekti Objavljeno v DiRROS: 04.09.2024; Ogledov: 82; Prenosov: 37
Celotno besedilo (821,09 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |