91. |
92. |
93. |
94. |
95. |
96. Nephila spider male aggregation : preference for optimal female size and web clusteringMatjaž Kuntner, Maj Kuntner, Eva Kuntner, Alexandra Bogožalec Košir, Irena Kuntner, Viktorija Tomič, Jana Faganeli Pucer, Erik Štrumbelj, Daiqin Li, 2024, izvirni znanstveni članek Povzetek: Sexual size dimorphism theory predicts biased operational sex ratios (OSRs) and an uneven distribution of males among certain females. We studied this phenomenon through a field census of the giant wood spider Nephila pilipes (family Nephilidae) in Singapore, a species where females are, on average, 6.9 times larger than males. Specifically, we tested two hypotheses concerning male distribution, given their tendency to aggregate in certain female webs. The optimal female size hypothesis predicts that males would predominantly occupy webs of intermediate-sized females. The web clustering hypothesis posits that more males would be found in webs closer together compared to those farther apart. Our snapshot census revealed a female-biased OSR (females: males = 1.85) with an uneven distribution of males in female webs. Most males were found in webs of intermediate-sized females aligning with the optimal female size hypothesis. Proximity among female webs was indicative of male presence, lending support to the web clustering hypothesis. While our study's limited sample size warrants caution, we conclude that in N. pilipes, male occupation of female webs is facilitated by the clustering of webs, and males prefer to cohabit with optimally sized, receptive females. Ključne besede: sexual size dimorphism, operational sex ratios (OSRs), male distribution, optimal female size hypothesis, web clustering hypothesis, female-biased OSR, intermediate-sized females, proximity of webs, male aggregation, arachnology, behavioral ecology, environmental zoology Objavljeno v DiRROS: 03.09.2024; Ogledov: 60; Prenosov: 36
Celotno besedilo (673,28 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
97. Fate and effects of cytostatic pharmaceuticals in the environment and the identification of biomarkers for and improved risk assessment on environmental exposureMetka Filipič, 2014, elaborat, predštudija, študija Povzetek: CytoThreat (www.cytothreat.eu) project addresses the needs of the European society for assessing the risks associated with the release of pharmaceuticals into environment focusing on cytostatic pharmaceuticals. The mechanisms of action of most of the anticancer drugs are by interference with genetic material and cell signalling, which are very similar in all organisms and theoretically exposure to anticancer drug residues may affect also nontarget organisms. The aims are to provide new analytical methods needed for to determine the actual environmental exposure of these drugs, their metabolites and transformation products detection, to provide missing ecotoxicity data needed for accurate environmental risk assessment and identify biomarkers of delayed effects that may be used for development of early warning systems. Ključne besede: health risks, cytostatics Objavljeno v DiRROS: 03.09.2024; Ogledov: 69; Prenosov: 35
Celotno besedilo (226,50 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
98. Prepelica (Coturnix coturnix), kobiličar (Locustella naevia), bičja trstnica (Acrocephalus schoenobaenus) na Ljubljanskem barjuDavorin Tome, Al Vrezec, Špela Ambrožič Ergaver, Andrej Kapla, 2015, elaborat, predštudija, študija Povzetek: V okviru projekta Ljudje za barje, ohranjanje biotske pestrosti na Ljubljanskem barju (LJUBA), Program Norveškega finančnega mehanizma 2009-2014 in Program finančnega mehanizma EGP 2009-2014 smo v letu 2015 za naročnika Zavod republike Slovenije za varstvo narave kvantitativno popisali (izhodiščni monitoring) prepelico (Coturnix coturnix), kobiličarja (Locustella naevia) in bičjo trstnico (Acrocephalus schoenobaenus) na območju Ljubljanskega barja. Terensko delo je potekalo po metodi, ki nam je omogočila neposredno primerjavo rezultatov s podatki dobljenimi pred 20 leti v obdobju 1989 do 1996. Na izbrani površini 67 kvadratov smo prešteli 39 kličočih samcev prepelice, kar je za 87% manj kakor na primerljivi površini pred 20 leti. Vrsto smo odkrili na 23 kvadratih, kar je za 57% manj kakor pred 20 leti. Ob upoštevanju vseh možnih objektivnih in subjektivnih dejavnikov, ki vplivajo na rezultat štetja ocenjujemo, da se je velikost in razširjenost populacije prepelice v zadnjih 20 letih zmanjšala za več kakor za polovico. Vrsta je na Ljubljanskem barju zelo ogrožena in lahko v kratkem izgine kot gnezdilka. Na izbrani površini 67 kvadratov smo prešteli 31 pojočih kobiličarjev, kar je za 31% manj kakor na primerljivi površini pred 20 leti. Vrsto smo odkrili na 16 kvadratih, kar je za 16% manj kakor pred 20 leti. Ob upoštevanju vseh možnih objektivnih in subjektivnih dejavnikov, ki vplivajo na rezultat štetja ocenjujemo, da se velikost populacije kobiličarja v zadnjih 20 letih verjetno ni spremenila, nekoliko se je spremenilo območje njegovega pojavljanja. Kljub temu, zaradi relativno majhne površine kjer se pojavlja, ocenjujemo, da je kobiličar na Ljubljanskem barju ogrožena vrsta. Na izbrani površini 67 kvadratov smo prešteli 52 pojočih bičjih trstnic, kar je za 8% več kakor na primerljivi površini pred 20 leti. Vrsto smo odkrili na 20 kvadratih, kar je za 18% več kakor pred 20 leti. Ob upoštevanju vseh možnih objektivnih in subjektivnih dejavnikov, ki vplivajo na rezultat štetja ocenjujemo, da se velikost populacije bičje trstnice v zadnjih 20 letih verjetno ni spremenila, nekoliko se je spremenilo območje njenega pojavljanja. Kljub temu, zaradi relativno majhne površine kjer se pojavlja, ocenjujemo, da je bičja trstnica na Ljubljanskem barju ogrožena vrsta. Največja vokalna aktivnost prepelic je bila zvečer, le malo manjša zgodaj zjutraj. Po sedmi uri zjutraj je aktivnost opazno manjša in lahko vpliva na rezultate monitoringa. Prepelice so pogosto spreminjale položaj od koder pojejo, kar ima prav tako lahko vpliv na rezultate monitoringa. Za bolj natančen nadzor populacij vseh treh vrst predlagamo, da se obstoječi monitoring ptic kmetijske krajine na območju Ljubljanskega barja razširi z desetimi transekti. Metoda popisovanja in obdelave podatkov v obstoječem monitoringu sta ustrezni za kobiličarja in bičjo trstnico, za prepelico predlagamo nekaj sprememb. Ključne besede: ptice, zavarovana območja, varstvo narave Objavljeno v DiRROS: 03.09.2024; Ogledov: 72; Prenosov: 2200
Celotno besedilo (3,06 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |
99. Development of LAMP based protocol for accurate, reliable, fast and affordable diagnostics of Candidatus Phytoplasma solani : Euphresco success stroryMarina Dermastia, elaborat, predštudija, študija Povzetek: Phytoplasmas are cell-wall-free plant pathogenic bacteria; they have a broad range of plant hosts and diseases of many important crops are associated with these pathogens. At least ten phytoplasma ribosomal subgroups have been associated with grapevine yellows diseases, which have great economic impact on viticulture. In Europe, the main phytoplasmas associated with grapevine yellows are the causal agent of flavescence dorée and ‘Candidatus Phytoplasma solani’, which cause bois noir. Ključne besede: phytoplasmas, grapevine yellows diseases, LAMP, real-time PCR Objavljeno v DiRROS: 03.09.2024; Ogledov: 81; Prenosov: 55
Celotno besedilo (116,37 KB) Gradivo ima več datotek! Več... |
100. Monitoring populacij izbranih ciljnih vrst hroščev v letih 2016 in 2017 : prvo delno poročiloAl Vrezec, Špela Ambrožič Ergaver, Andrej Kapla, elaborat, predštudija, študija Povzetek: V končnem poročilu so predstavljeni rezultati terenskih raziskav štirih varstveno pomembnih vrst hroščev v Sloveniji v letu 2016. Za močvirskega krešiča (Carabus variolosus), rogača (Lucanus cervus), alpskega kozlička (Rosalia alpina) in bukovega kozlička (Morimus funereus) je v Sloveniji že vzpostavljena shema populacijskega in distribucijskega monitoringa. V tem poročilu so podani rezultati popisov populacijskega in distribucijskega monitoringa v letu 2016. V tem letu smo izvedli vzorčenja za populacijski monitoring za močvirskega krešiča (deseto snemanje), rogača (deseto snemanje), alpskega (deveto snemanje) in bukovega kozlička (osmo snemanje) ter vzorčenja za distribucijski monitoring za močvirskega krešiča in rogača (četrto leto v tretjem petletnem ciklusu). Dodatno so glede na najnovejše raziskave podani predlogi izboljšanja sheme monitoringa za rogača in alpskega kozlička. V poročilu so predstavljeni rezultati popisa v letih 2016 in 2017 za dopolnitev strokovnih podlag za puščavnika (Osmoderma eremita) in škrlatnega kukuja (Cucujus cinnaberinus). Za obe vrsti sta podani tudi predlogi sheme monitoringa. V okviru naloge smo opravili pregled vodnega telesa v Spodnjem Krapju in pet vodnih teles ob reki Muri za namene ugotavljanja prisotnosti ovratniškega plavača (Graphoderus bilineatus). Vrsto smo v letu 2017 zopet potrdili ob reki Muri in sicer v Murski šumi, kar je nova lokacija za vrsto v Sloveniji, ne pa tudi v mrtvici pri Spodnjem Krapju, ki je bila do nedavna edina recentna lokaliteta za vrsto pri nas, kjer je bil ovratniški plavač potrjen v letu 2011. Ključne besede: hrošči, monitoring, ekologija Objavljeno v DiRROS: 03.09.2024; Ogledov: 87; Prenosov: 640
Celotno besedilo (5,56 MB) Gradivo ima več datotek! Več... |