1. Gozdna tla in vegetacija eno leto po požaru na Goriškem KrasuValerija Babij, Lado Kutnar, Aleksander Marinšek, Janez Kermavnar, 2024, original scientific article Abstract: V letu 2023 − eno leto po obsežnem požaru na Goriškem Krasu, ki je divjal julija leta 2022 − smo na izbranih gozdnih vzorčnih ploskvah popisali zeliščno, grmovno in drevesno vegetacijo in analizirali tla do globine 10 cm. Ploskve smo izbrali na lokacijah stalnih vzorčnih ploskev ZGS z različno stopnjo poškodovan osti zaradi požara. Na izbranih ploskvah smo skupno popisali 260 vrst praprotnic in semenk. V drevesni plasti smo popisali trinajst vrst (enajst domorodnih in dve tujerodni), v grmovni plasti trideset, v zeliščni pa 255. V drevesni plasti so bili najpogostejši mali jesen, črni gaber in črni bor, v grmovni mali jesen, navadni ruj in robide. V zeliščni plasti smo med drugimi popisali tudi devetnajst drevesnih vrst, ki so pomembna zasnova pri naravni obnovi požganega gozda na Krasu; najpogostejša sta bila črni gaber in rešeljika. Gradient poškodovanosti po požaru se jasno kaže v večini vegetacijskih in talnih spremenljivk. Statistično značilne razlike med skupinami ploskev z različno stopnjo poškodovanosti smo ugotovili za šest parametrov: pH-vrednosti in vsebnosti žvepla v organskem delu tal, zastiranje drevesne plasti, zastiranje mahov, število vrst v spodnji drevesni plasti, število vrst zeliščne plasti. Na ploskvah smo prepoznali devet (ter še tri vrste na požarišču zunaj ploskev) invazivnih ali potencialno invazivnih tujerodnih rastlinskih vrst; med drevesnimi sta bila najpogostejša robinija in visoki pajesen. Študija pomembno prispeva k razumevanju razvoja vegetacije, pomlajevanja ključnih drevesnih vrst in poškodb gozdnih tal v inicialni fazi po obsežnem požaru. Keywords: gozdna vegetacija, poškodbe tal, gozdni požar, drevesne vrste, pestrost vrst, invazivne rastlinske vrste, Kras, Slovenija Published in DiRROS: 21.05.2024; Views: 346; Downloads: 155
Full text (1,33 MB) |
2. |
3. Groundwater Characterization by Means of Conservative (δ18O and δ2H) and Non-Conservative (87Sr/86Sr) Isotopic Values: The Classical Karst Region Aquifer Case (Italy–Slovenia)Chiara Calligaris, Kim Mezga, Francesca Federica Slejko, Janko Urbanc, Luca Zini, 2018, original scientific article Abstract: The study of the different hydrogeological compartments is a prerequisite for understanding and monitoring different fluxes, thereby evaluating the environmental changes in an ecosystem where anthropogenic disturbances are present in order to preserve the most vulnerable groundwaters from contamination and degradation. In many karst domains in the Mediterranean, areas groundwaters and surface waters are a single system, as a result of the features that facilitate the ingression of waters from surface to subsurface. This is also the case for the Classical Karst hydrostructure, which is a carbonate plateau that rises above the northern Adriatic Sea, shared between Italy and Slovenia. The main suppliers to the aquifer are the effective precipitations and the waters from three different rivers: Reka/Timavo, Soča/Isonzo and Vipava/Vipacco. Past and ongoing hydrogeological studies on the area have focused on the connections within the Classical Karst Region aquifer system through the analysis of water caves and springs hydrographs and chemographs. In this paper, the authors present new combined data from major ions, oxygen, hydrogen and strontium stable and radiogenic isotopes which have allowed a more complementary knowledge of the groundwater circulation, provenance and water-rock interactions. All the actions occurred in the framework of the European project HYDROKARST. Keywords: podzemna voda, kras, geokemija, izotopi, Hydrokarst projekt Published in DiRROS: 12.12.2023; Views: 408; Downloads: 236
Full text (4,83 MB) This document has many files! More... |
4. |
5. |
6. |
7. Vloga javne gozdarske službe pri obvladovanju požara Goriški Kras in posledice požara za gozdne ekosistemeAleš Poljanec, Boris Rantaša, Jaša Saražin, Branka Gasparič, Matej Kravanja, Marija Kolšek, Boštjan Košiček, 2022, professional article Abstract: Požar Goriški Kras, ki je vzplamtel 15. 7. 2022, pogašen pa je bil 29. 7. 2022, je doslej največji požar v Sloveniji, saj je zajel skupaj 3.707 ha površin, od tega 2.902 ha gozdov. Pogorela površina v Sloveniji in Italiji skupaj obsega okoli 4.500 ha. V intervencijo gašenja požara je bila že prvi dan nastanka požara vključena javna gozdarska služba, ki jo opravlja Zavod za gozdove Slovenije. Gozdarji so štabu za vodenje intervencije dali na voljo gozdarske karte z zarisom vseh prometnic. Zaradi dobrega poznavanja terena je bila glavna naloga ZGS sprva pomagati posameznim gasilnim enotam pri orientaciji v prostoru in usmerjanju po protipožarnih presekah in gozdnih cestah. V času največjega razvoja požara so bile naloge delavcev ZGS preusmerjene v sečnjo ob prometnicah in naseljih, kjer bi bilo mogoče ustaviti širjenje požara. V aktivnost so se vključili tudi gozdarji družbe Slovenski državni gozdovi (SiDG) in iz ZGS vpoklicani izvajalci sečnje in drugih del na protipožarnih presekah ter prostovoljci. Neposredna škoda v gozdovih je bila ocenjena na 24,9 milijona evrov, požar pa je pomembno prizadel tudi ekološke in socialne funkcije gozda Keywords: požari v naravnem okolju, Goriški Kras, javna gozdarska služba, intervencijski posek, protipožarno varstvo Published in DiRROS: 13.12.2022; Views: 812; Downloads: 223
Full text (856,14 KB) |
8. |
9. |
10. Linear features on karst surfaces: an example from Krk IslandEla Šegina, Čedomir Benac, France Šušteršič, Martin Knez, Jože Čar, 2021, original scientific article Abstract: Krk Island located in the Dinaric karst is characterized by somewhat contradictory, yet undefined depressions of linear geometry. A comprehensive spatial analysis considering over 900 linear features served as a testing ground for revealing the specific circumstances required for the occurrence of the linear morphology on the surface of rather pure karst typically characterized by dolines. Morphological characteristics, spatial distribution and field evidence imply that linear features of different appearance are the outcome of several different mechanisms including speleogenesis and denudation, slope processes and erosion by the torrential surface runoff. Surface runoff occurred due to specific regional geological, morphological and climate conditions in the area. Recently, such linear features exhibit a dry valley- or dry gorge-like appearance. This example from the Dinarides provides insight into the possible circumstances that may cause a temporal surface runoff even in rather pure karst conditions. This knowledge is valuable for understanding other karst areas expressing temporal surface runoff or imprints of its past occurrences. Keywords: kras, geomorfologija, prostorska analiza, suhe kraške doline, linearne oblike Published in DiRROS: 03.03.2022; Views: 887; Downloads: 353
Full text (4,24 MB) |